FORMULAR ZA IZVJEŠTAJ/IZVJEŠĆE O PRIMJENI ARHUSKE KONVENCIJE

Ovaj izvještaj/izvješće se predaje u ime Bosne i Hercegovine, u skladu s 
odlukama I/8 i II/10 i IV/4, u sljedećoj formi

IZVJEŠTAJ/IZVJEŠĆE O PROVEDBI
Stranka		
Nacionalni focal point 	
Puni naziv institucije:		
Ime i funkcija službenika:		
Poštanska adresa:		
Telefon:		
Fax:		
E-mail:		
Kontakt osoba za nacionalni izvještaj/izvješće (ako se razlikuje od nacionalne kontakt osobe):	
Puni naziv institucije:		
Ime i funkcija službenika:		
Poštanska adresa:		
Telefon:		
Fax:		
E-mail:		

I.	 Proces pripreme izvještaja/izvješća

Navedite ukratko kako je tekao proces pripreme izvještaja, uključujući i podatke o vrsti organa javne uprave koji su bili konsultovani ili učestvovali u njegovoj pripremi, o načinu na koji je javnost konsultovana i kako je rezultat tih konsultacija uzet u obzir, kao i o materijalu koji je korišten/korišćen kao osnova za pripremu izvještaja/izvješća.

Odgovor:

Vlasti Bosne i Hercegovine (BiH) su u izradi izvještaja koristile proceduru za izvještavanje, koja je prilagođena uvjetima u BiH. Pripremu drafta četvrtog nacionalnog izvještaja o provedbi Aarhuske konvencije u BiH, kao što je to bio slučaj i sa prethodna tri izvještaja, podržala je Misija OSCE-a u BiH. Ovaj izvještaj predstavlja nadopunu Trećeg nacionalnog izvještaja o provedbi Aarhuske konvencije (NIR 3 BiH), koji je BiH podnijela u 2017. godini.

Federalno ministarstvom okoliša i turizma (FMOiT), poslalo je dopis za imenovanje kontakt osoba iz institucija, koje bi trebale učestvovati u radu radne grupe za izradu izvještaja. Dopis je poslat na 46 institucije na državnom, entitetskim i Brčko distrikt te kantonalnim nivoima. Kontakt osobe je imenovalo 45 institucija u periodu izrade prvog nacrta izvještaja. Prijavljenim kontakt osobama iz institucija poslat je upitnik zajedno sa NIR 3 i tekstom Aarhuske konvencije. Format za izvještavanje je poslat i na četiri Aarhus centra u BiH (Banja Luka, Zenica, Sarajevo i Tuzla) uz preporuku da ga podijele sa ostalim NVOima. 

U postavljenom roku samo 10 institucija je dostavilo popunjene upitnike sa različitih nivoa. U izradi ovog nacrta izvještaja korišteni su i podaci iz Priručnika za učešće javnosti u odlučivanju o okolišu, Treći izvještaj za BiH o provedbi/implementaciji Konvencije o pristupu informacijama, učešću javnosti u odlučivanju i pristupu pravdi u okolišnim pitanjima - Aarhuska konvencija i ostali pozitivnopravni propisi iz oblasti zaštite okoliša.

II. 	Posebne okolnosti važne za razumijevanje izvještaja

Izvjestite o posebnim okolnostima koje su relevantne za razumevanje izvještaja. Na primjer: da li postoji neka federalna ili/i decentralizovana struktura koja  donosi odluke, da li odredbe Konvencije imaju direktan uticaj nakon njenog stupanja na snagu, ili da li finansijska ograničenja predstavljaju značajnu prepreku u primjeni Konvencije (opciono).

Odgovor:

Ustavom BiH, država je administrativno organizirana sa dva entiteta, Federacijom Bosne i Hercegovine (FBiH) i Republikom Srpskom (RS) i Brčko distriktom BiH (BD BiH), kao lokalnom samoupravnom jedinicom. Prema Ustavu, državni nivo vlasti nema direktne nadležnosti u sferi zaštite okoliša. Ipak, u skladu sa Zakonom o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH („Službeni glasnik BiH“, broj: 5/03, 42/03, 26/04, 42/04, 45/06, 88/07, 35/09, 59/09 i 103/09), Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa (MVTEO) nadležno je za obavljanje poslova i zadataka, iz nadležnosti BiH, koji se odnose na definiranje politike djelovanja, temeljnih principa, koordiniranje djelatnosti i usuglašavanje planova entitetskih tijela vlasti i institucija na međunarodnom planu zaštite okoliša. 

U skladu s Ustavom RS, institucije RS uređuju i osiguravaju zaštitu životne sredine. Ustavom FBiH predviđa se da vlasti FBiH i kantoni dijele ovlasti iz oblasti zaštite okoliša. Što se tiče BD BiH, on ima ovlasti nad svim oblastima koje nisu u nadležnosti državne vlasti. U skladu s time, vlasti BD BiH imaju nadležnosti koje imaju entiteti, općine (i kantoni u FBiH) u pitanjima zaštite okoliša. Iako je BiH ratificirala Aarhusku konvenciju u septembru 2008. godine, može se reći da je već u Prvom nacionalnom izvještaju identificiran značajan nivo inkorporiranja odredaba Konvencije u domaće propise, te nezanemarljiv stepen njihove primjene u praksi. Kao jedno od mogućih objašnjenja za ovo je strateški cilj pristupanja BiH Evropskoj uniji (EU), te, shodno tome, aproksimacija propisa BiH sa propisima EU, koji su usklađeni s odredbama Aarhuske konvencije. U BiH se ulažu znatni napori na poboljšanju primjene, posebno u pogledu nedostatka osposobljenog kadra, finansijskih sredstava, te jačanju nivoa svijesti državnih službenika i javnosti o značaju Konvencije. 

III.	 PRAVNE, REGULATIVNE I DRUGE MJERE KOJE SE ODNOSE NA PRIMJENU OPĆIH/OPŠTIH ODREDBI U STAVOVIMA/STAVCIMA 2, 3, 4, 7 I 8 ČLANA/ČLANKA 3.

Navedite pravne, regulativne i druge mjere kojima se primjenjuju odredbe u stavovima/stavcima 2., 3., 4., 7. i 8. člana/članka 3.

Objasnite kako se stavovi primjenjuju. Posebno opisati:
(a)	U vezi sa stavom/stavkom 2., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da zvaničnici i vlasti pomognu i pruže potrebna uputstva;
(b)	U vezi sa stavom/stavkom 3., mjere koje su preduzete/poduzete da se promoviše obrazovanje i svest o zaštiti okoliša/životne sredine;
(c)	U vezi sa stavom/stavkom 4., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi odgovarajuće priznanje i podrška udruženjima/udrugama, organizacijama ili grupama/skupinama koje promovišu zaštitu okoliša/životne sredine;
(d)	U vezi sa stavom/stavkom 7., mjere koje su preduzete/poduzete da se promovišu principi Konvencije na međunarodnom nivou, uključujući:

(I)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se koordiniraju aktivnosti između i unutar ministarstava u cilju informisanja zvaničnika koji učestvu u drugim međunarodnim forumima o članu/članku 3., stavu/stavku 7. i o uputstvima usvojenim u Alma-Ati, ukazujući na to da li se mjere koordiniranja i dalje primjenjuju;
(II)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi pristup informacijama na državnom nivou u vezi sa međunarodnim forumima, uključujući faze u kojima je pristup informacijama bio obezbeđen;
(III)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se promoviše i omogući učešće javnosti na državnom nivou, u vezi sa  međunarodnim forumima (na primjer: pozivanje članova iz nevladinih organizacija da učestvu u delegacijama strane potpisnice na pregovorima u vezi sa zaštitom okoliša/životne sredine ili uključivanje nevladinih organizacija u formiranje zvaničnog stava/stavka strane potpisnice u ovakvim pregovorima) uključujući faze u kojima je pristup informacijama bio obezbijeđen;
(IV)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se promovišu principi Arhuske konvencije u protokolima drugih međunarodnih foruma;
(V)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se promovišu principi Arhuske konvencije u radnim programima, projektima, odlukama i drugim bitnim zaključcima drugih međunarodnih foruma;

(e) U vezi sa stavom/stavkom 8., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da osobe koje ostvaruju pravo ovom Konvencijom ne budu kažnjavane, osuđivane ili maltretirane.

Odgovor:
a)
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o državnoj službi u institucijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 19/02, 35/03, 4/04, 17/04, 26/04, 37/04, 48/05, 2/06, 32/07, 43/09, 8/10, 40/12) (ZoDS BiH);
•	Zakon o državnoj službi FBiH („Službene novine Federacije BiH“, broj: 29/03, 23/04, 39/04, 54/04, 67/05, 8/06 i 04/12) (ZoDS FBiH);
•	Zakon o republičkoj upravi Republike Srpske (“Službeni glasnik Republike Srpske”, br: 115/18)
•	Zakon o državnoj službi u organima uprave BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 28/06, 29/06, 19/07, 2/08, 9/08, 44/08, 25/09, 26/09, 4/13) (ZoDS BD); 
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Zakon o poljoprivrednom zemljištu FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 52/09) (ZoPZ FBiH) 
•	Zakon o poljoprivrednom zemljištu (Službeni glasnik Republike Srpske 93/06; 86/07, 14/10 i 58/19)
•	Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta F BiH (»Službene novine Federacije BiH«, br. 2/06, 72/07, 32/08, 4/10. 13/10 i 45/10 (ZoPPiKZ FBiH)
•	Zakon o uređenju prostora i građenju („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 40/13, 106/15, 3/16 i 84/19)
•	Uredba o određivanju zahvata u prostoru i građevina F BiH (»Službene novine Federacije BiH«, broj 32/14). (UoOZuPiG FBiH)
•	Zakon o geološkim istraživanjima F BiH („Službene novine FBiH“, 9/10 i 14/10) (ZoGI F BiH)
•	Zakon o inspekcijama u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 18/20) (ZoI RS)
•	Pravilnik o unutrašnjem sudskom poslovanju („Službeni glasnik BiH“ br.66/12, 54/17 i 60/17) (PoUSP BiH)
•	Zakona o upravi („Službeni glasnik BiH“, broj 32/02 i 102/09) (ZoU BiH)
•	Zakon o statistici BiH („Službeni glasnik BiH“, broj: 26/04, 42/04) (ZoS BiH);
•	Zakon o zaštiti voda BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07) (ZoZV BD). 
•	Zakon o zaštiti vazduha BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07) (ZoZV BD)
•	Zakon o poljoprivredi (Službeni glasnik Republike Srpske 70/06; 20/07; 86/07; 71/09)
•	Zakon o šumama (Službeni glasnik Republike Srpske 75/08 i 60/13)
•	Zakon o vodama Republike Srpske (Službeni glasnik Republike Srpske 50/06, 92/09, 121/12 i 74/17)
•	Zakon o zaštiti vazduha RS („Službeni glasnik RS“, br. 124/11, 46/17).

Član 18. ZoSPI BiH/ FBiH/ RS propisuje da javni organ poduzima sve potrebne mjere pomoći svakom fizičkom ili pravnom licu koje traži da ostvari pravo na informaciju. U skladu sa čl. 19. ZoSPI BiH/ FBiH/ RS svaki javni organ imenuje službenika za informiranje koji obrađuje zahtjeve za pristup informacijama. Član 20. ZoSPI BiH/ FBiH/ RS propisuje da javni organ ima obavezu dostaviti vodič kojim se svakom licu omogućava pristup informacijama pod kontrolom javnog organa. Vodič se dostavlja Ombudsmenu, svakoj javnoj i pravnoj biblioteci u Bosni i Hercegovini i kada je moguće putem interneta, a dostupan je na zahtjev. Također,organ javne uprave dužan je donijeti indeks registar vrsta informacija koje su pod kontrolom javnog organa, oblik u kojem su informacije na raspolaganju, kao i podatke o tome gdje se može pristupiti tim informacijama. 

U skladu sa članovima 19. ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, značajan broj javnih institucija imenovao je službenika za informiranje, koji obrađuje zahtjeve za informacijama.  Tako npr. Federalni zavod za agropedologiju (FZzAP) pored imenovanog službenika za informiranje ima izrađen i objavljen „Vodič za pristup informacijama u FZzAP“. U skladu sa odredbama ZoSPI FBiH Odlukom predsjednice Kantonalnog suda Goražde određena je osoba zadužena za odnose sa javnošću koja obrađuje zahtjeve za pristup informacijama upućene ovoj pravosudnoj ustanovi pridržavajući se principa transparentnosti i javnosti i pri tom poštujući Smjernice za objavljivanje tužilačkih i sudskih odluka na službenim web stranicama. Na osnovu člana 61. ZoU BiH i člana 20. ZoSPI BiH, direktor Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine (BHAS) je donio Vodič o pristupu informacijama u BHAS i Indeks registar informacija BHAS. Federalno ministartsvo prostornog uređenja (FMPU) ima službenika za informiranje i izrađen Vodič o pristupu informacijama.

Određeni broj institucija, putem svojih web stranica, obavještavaju javnost o mogućnostima pristupa informacijama. To, naprimjer, čini FMOiT, putem svoje web stranice: www.fmoit.gov.ba, MPUGiE putem svoje web stranice https://www.vladars.net/sr-SP-Cyrl/Vlada/Ministarstva/mgr/Pages/default.aspx ili Republička uprava za inspekcijske poslove Republike Srpske- Inspektorat Republike Srpske (IRS), koji putem web stranice www.inspektorat.vladars.net omogućuje svoj zainteresiranoj javnosti da ostvare kontakt sa ovom institucijom, dobiju relevantne informacije vezano za ostvarivanje stvojih prava ili da podnesu prijave i pritužbe. IRS posjeduje i posebno uspostavljenu telefonsku liniju za prijave i pritužbe građana. Tokom 2007.godine Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH (VSTV BiH) započelo je sa razvojem pravosudnog web-portala pravosudje.ba i danas ovaj portal predstavlja centralno mjesto za pronalaženje relevantnih informacija o radu pravosudnih institucija. Jedan od servisa dostupnih na portalu je i pristup sudskim predmetima putem interneta, odnosno uvid u informacije u sudskim predmetima u koje, u skladu sa zakonom,pravo uvida imaju stranke u postupku, njihovi zakonski zastupnici odnosno punomoćnici. Fond za zaštitu okoliša Federacije BiH (FzZOFBIH) sve aktivnosti otvara prema zainteresiranoj javnosti putem web stranice www.fzoFBiH.org.ba. Također, FzZOFBIH je putem e-mail adrese info@fzoFBiH.org.ba otvoren za sve upite putem koje sva zainteresirana fizička i pravna lica mogu podnijeti zahtjeve za pristup informacijama, pozivajući se na odredbe člana 3, stavovi 2, 3, 4, 7 i 8 Aarhuske Konvencije te ZoSPI BiH/FBiH, Agencija za vodno područje rijeke Save Sarajevo putem web stranice www.voda.ba informiše javnost o aktuelnostima na vodnom području rijeke Save, dok je email adresa info@voda.ba otvorena za upite svih zainteresovanih.

U skladu sa čl. 14.(4.) ZoDS BiH/ 17.(4.) ZoDS FBiH/120. i 122. ZoRU/9.(e) ZoDS-a BD, državni službenici imaju obavezu da služe i pomažu javnosti, te pružaju informacije zatražene u skladu sa zakonom. 

Članom 10. ZoZO FBiH/ 12. ZoZŽS RS/ 10. ZoZŽS BD je propisano da organi koji donose propise i nadležni organi za zaštitu okoliša su dužni pomagati i razvijati svijest javnosti, kao i podsticati učešće u odlučivanju, omogućavajući dostupnost informacija široj javnosti. U cilju postizanja obeštećenja ili pravne zaštite svako zainteresirano lice ima pravo na zaštitu u upravnim i sudskim postupcima. 

U skladu sa članom 119. ZoRU RS državni službenici su dužni, u obavljanju svojih  poslova i zadataka, primjenjivati i pridržavati se, između ostalog, principa transparentnosti i javnosti. 
U skladu sa članom 10. ZoGIFBiH geološka istraživanja radi zaštite okoliša su od interesa za FBiH. U skladu sa ZoGI FBiH uspostavlja se Geološki dokumentacijski sistem (GDS), koji je dio općeg geoinformacijskog sistema baziran na savremenim geoinformacijskim tehnologijama kojeg vodi Federalni zavod za geologiju (FZzG).  Način prikupljanja, evidentiranja, obrade, korištenja i razmjene podataka značajnih za bazu podataka i formiranje fonda stručne dokumentacije o geološkim istraživanjima i organizacija geoinformacijskog sistema propisati će se pravilnikom koji donosi federalni ministar.  
FZzG u skladu sa zakonom pruža sve raspoložive informacije federalnim i kantonalnim institucijama i ustanovama, općinama, javnim i pravnim preduzećima i fizičkim licima, posebno kada je riječ o rezervama m
ineralnih sirovina, izradi prostornih planova, strategija, vodoprivrednih osnova i dr. 

Poštivanje stava 2. kojim se osigurava učešće javnosti i pružanje informacija u vezi sa donošenjem akata o građenju se ostvaruje u skladu sa odredbama ZoPPiKZ FBiH, i odredbama Uredbe o određivanju zahvata u prostoru i građevina za koje FMPU izdaje urbanističke saglasnosti i/ili lokacijsku informaciju.

Kantonalni sud u Goraždu postupa u skladu sa PoUSP BiH u kome se članom 119. regulira sloboda pristupa sudskim spisima. 

Pristup informacijama vezanim za statistiku okoliša osigurano je kroz slijedeće članove ZoS BiH:

Član 3. stav 3. "Izrada statistiĉkih podataka BiH" uključuje sve aktivnosti potrebne za pripremu, prikupljanje, pohranjivanje, obradu, kompilaciju, analizu i distribuciju statističkih podataka za BiH.
Član 3. stav 5. "Statistički program BiH (Program)" podrazumijeva detaljno regulisanu strukturu iz Poglavlja V ovog zakona, koja se odnosi na koordinaciju, usklađivanje, planiranje, sakupljanje, izradu i distribuciju statističkih podataka BiH.
Član 3. stav 7. "Korisnici" su sve osobe (ukljuĉujući fizičke osobe, pravne osobe, institucije i organe vlasti, odnosno sve druge vrste privrednih subjekata) koji se koriste statističkim podacima BiH.
Član 19. stav 1. Da bi se osigurao kvalitet statističkih podataka BiH i očuvalo povjerenje javnosti u te podatke, organizacija i realizacija Programa i svih drugih statističkih aktivnosti na koje se odnosi ovaj zakon vršit će se u skladu sa principima pouzdanosti, objektivnosti, relevantnosti, važnosti, statistiĉke povjerljivosti i transparentnosti.
Ĉlan 8. stav 1. BHAS je organ nadležan za obradu, distribuciju i utvrđivanje statističkih podataka BiH, u smislu člana 3.
Ĉlan 8. stav 2. BHAS
a) vrši međunarodno predstavljanje i saradnju sa organizacijama i ostalim tijelima i izvršava međunarodne obaveze BiH po pitanju statistike;
e) prikuplja, obrađuje i distribuira statističke podatke BiH u skladu sa međunarodno prihvaćenim standardima.
h) vrši distribuciju statističkih podataka BiH svim korisnicima, uključujući organe vlasti, institucije, društvene i ekonomske organizacije i javnost, čim se podaci utvrde na način da pristup podacima bude jednostavan i nepristrasan, uz korištenje odgovarajućih medija, te bez iznošenja povjerljivih podataka u javnost.

b)  U smislu stava 3., mjere poduzete na promociji obrazovanja i svijesti o okolišu;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o vodama RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 50/06, 92/09, 121/12, 74/17) (ZoV RS);
•	Zakon o zaštiti voda BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07) (ZoZV BD);
•	Zakon o Fondu za zaštitu okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03) (ZoFZZO);
•	Zakon o Fondu i finansiranju zaštite životne sredine RS („Službeni glasnik RS“, broj: 117/11, 63/14 i 90/16) (ZoFiFZŽS);
•	Zakon o upravljanju otpadom FBiH (Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 72/09 I 92/17) (ZoUO FBiH);
•	Zakon o upravljanju otpadom RS (Službeni glasnik RS“, broj: 111/13, 106/15, 16/18 i 70/20) (ZoUO RS);
•	Zakon o upravljanju otpadom BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 01/05, 02/08, 19/07, 09/09) (ZoUO BD);
•	Zakon o zaštiti prirode FBiH (Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 66/13)  (ZoZP FBiH);
•	Zakon o zaštiti prirode RS („Službeni glasnik RS“, broj: 20/14) (ZoZP RS);
•	Zakon o zaštiti prirode BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 01/05, 19/07) (ZoZP BD).
•	Zakon o korištenju obnovljivih izvora energije i efikasne kogeneracije FBiH (Službene novine FBiH“, broj: 70/13) (ZKOIEEK FBiH)
•	Zakon o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća (“Službene novine F BiH” br: 39/03,22/06 i 43/10 (ZoZiSodPDN FBiH)
•	Uredbe o organizovanju službi zaštite i spašavanja Federacije BiH (“Službene novine F BiH , br.: 58/06,40/10 I 14/12) (UoOSZiS FBiH) 
•	Zakon o zaštiti i spašavanju u vanrednim situacijama (Službeni glasnik Republike Srpske 121/12, 46/17)

U skladu sa članovima 26. ZoZO FBiH/ 28.(1) ZoZŽS RS/  26. ZoZŽS BD, svaki građanin ima pravo da stiče i unapređuje saznanje o okolišu. Nadležni ministar dužan je sarađivati sa drugim ministrima u cilju osiguravanja stručne edukacije o okolišu. Također, članovi 27. ZoZO FBiH/ 28.(3) ZoZŽS RS/ 27. ZoZŽS BD propisuju da su organi javne vlasti dužni vršiti edukaciju i obuku u oblasti okoliša u saradnji sa obrazovnim institucijama kao i nevladinim organizacijama. Organi javne vlasti su dužni pružiti podršku obrazovnim institucijama, vjerskim zajednicama, naučnim institucijama, stručnim organizacijama i udruženjima kako bi mogli djelotvornije sprovoditi svoje obrazovne aktivnosti i ukoliko je potrebno, dodijeliti raspoloživa finansijska sredstva. Članovima 32. ZoZO FBiH/ 30. ZoZŽS RS/  31. ZoZŽS BD propisano je da nadležno ministarstvo obrazovanja/prosvjetu i kulturu u saradnji s nadležnim ministarstvom okoliša/životne sredine ima obavezu izradit godišnje obrazovne programe o zaštiti okoliša, s ciljem obrazovanja i podizanja svijesti javnosti u području okoliša. Programi obrazovanja o zaštiti okoliša trebaju biti uključeni u nastavne i izvannastavne programe. Pored bitnih pitanja zaštite okoliša, ovi programi trebaju sadržavati podatke o tome kako se osigurava pristup informacijama, kako se sudjeluje u odlučivanju i kako se ostvaruje zaštita prava u području okoliša. Nadležno ministarstvo okoliša/životne sredine treba organizirat obuku nevladinih organizacija koje se bave pitanjima zaštite okoliša. Relevantni članovi su i 31. ZoZŽS RS.

Slične odredbe se nalaze i u drugim zakonima. Tako, recimo, u skladu sa članovima 156(1)(12) ZoV-a FBiH/178(1)(z) ZoV-a RS, agencije za vode u FBiH i Javna ustanova Vode Republike Srpske imaju obavezu da organiziraju aktivnosti na podizanju nivoa svijesti javnosti u pogledu održivog korištenja voda, zaštite voda i zaštite vodnih eko-sistema. Članovima 3.(g) ZoFZZO/ 23.(j)(k) ZoFiFZŽS je propisano da se sredstva Fonda koriste za finansiranje programa ekološkog obrazovanja i jačanja javne svijesti o pitanjima očuvanja životne sredine i održivog razvoja. Članovima 10.(1)(d) ZoUO FBiH/ 21.(2)(k) ZoUO RS/ 10.(1)(d) ZoUO BD propisuje se da planovi upravljanja otpadom trebaju sadržavati programe za podizanje javne svijesti u ovoj oblasti. Podizanje javne svijesti putem obrazovanja i obuke javnosti je propisano i članovima 13. ZoZP FBiH/ 16. ZoZP RS/  11. ZoZP BD. Član 32. ZKOIEEK FBiH predviđa razvijanje odgovarajućih edukativnih programa javne i stručne rasprave, radionice i obuke kako bi informacije o korištenju OIEiEK, kao što su: korist od upotrebe OIEiEK, dodatni troškovi koje upotreba OIEiEK iziskuje, kao i ostale praktične informacije, blagovremeno stigle do zainteresovanih strana i građana u Federaciji.

U BiH se obilježavaju: „Dan planete Zemlje“, „Svjetski dan voda“, „Svjetski dan zaštite okoliša“, „Dan Dunava“ kao i „Međunarodni dan zaštite ozonskog omotača“, i tom prilikom se dodatno širi svijest o okolišu kod javnosti. MVTEO ima naglašenu ulogu u obilježavanju „Dana zaštite ozonskog omotača“. MVTEO ima bitnu ulogu i u obilježavanju Dan Dunava. Ovo je zajednička aktivnost podunavskih zemalja i proslavlja se u svih četrnaest zemalja potpisnica Međunarodne konvencije o zaštiti Dunava. Inicijator obilježavanja Dana Dunava je Međunarodna komisija za zaštitu rijeke Dunav (Intrenational Commission for Protection Danube River-ICPDR), čija je misija da promoviše i koordinira održivo upravljanje vodama, zaštitu, poboljšanje i racionalnu upotrebu voda.

Prema podacima FMON nastavne teme koje, između ostalog, rezultiraju razvijanjem ekološke svijesti i pozitivnog odnosa prema prirodi sastavni su dio nastavnih planova i programa koji se u nastavnom procesu  provode pod ingerencijom kantonalnih ministarstava obrazovanja, a FMON je u tom kontekstu zaduženo za izradu Okvirnog nastavnog plana i programa za devetogodišnju osnovnu školu unutar kojeg se zaštita okoliša predviđa kao nastavna tema nastavnih predmeta moja okolina, kultura življenja, :biologija, hemija, geografija, tehnička kultura, strani jezici. Likovna kultura, tjelesni i zdravstveni odgoj

U prvoj trijadi Osnovnog obrazovanja u BD učenici izučavaju predmet Moja okolina, a u srednjem obrazovanju uveden je smjer Ekološki tehničar, a sve u cilju promovisanja i očuvanja i unapređenja zdrave životne sredine.

Predškolsko vaspitanje i obrazovanje u Republici Srpskoj
U RS Programu predškolskog vaspitanja i obrazovanja kao jedan od ciljeva za djecu do šest godina navedeno je i razvijanje higijensko zdravstvenih i ekoloških navika i kulture. 
Osnovno vaspitanje i obrazovanje:
Jedan od zadataka  osnovnog vaspitanja i obrazovanja naveden u  Zakonu o osnovnom vaspitanju i obrazovanju je razvijanje ekološke svijesti i svijesti o potrebi očuvanja prirodne i životne sredine. 
U Republici Srpskoj u osnovnoj školi učenici stiču znanja o okolišu u svim razredima kroz nastavne predmete: priroda i društvo, poznavanje prirode, biologija, ekologija i zaštita životne sredine, a ekološke teme su uvrštene u program rada odjeljenskih zajednica. Organizuje se i rad ekoloških sekcija. 

Srednje vaspitanje i obrazovanje u RS
Jedan od ciljeva srednjeg obrazovanja naveden u Zakonu o srednjem obrazovanju i vaspitanju je i razvijanje svijesti o značaju potrebe zaštite i očuvanja prirodne i životne sredine. 
U srednjim školama u Republici Srpskoj učenici izučavaju nastavne predmete biologija i ekologija i zaštita životne sredine. Nastavni predmet biologija zastupljen je u gimnaziji (svi smjerovi – u opštem i prirodno-matematičkom smjeru u svim razredima – dva časa nedeljno, a  u društveno-jezičkom i informatičkom smjeru u prvom, drugom i trećem razredu – po dva časa nedeljno ).  U svim smjerovima u okviru nastavnog predmeta biologija izučava se i ekologija kao posebna tematska cjelina gradiva.
U srednjim stručnim i tehničkim školama u 93 zanimanja u 13 struka u kojima se obrazuju učenici, nastavni predmet biologija je zastupljen u 22 zanimanja u šest struka 
Nastavni predmet ekologija i zaštita životne sredine je zastupljena u 29 zanimalja u sedam struka 
I u srednjim školama u programu rada odjeljenskih zajednica uvrštene su i ekološke teme, a organizuje se i rad ekoloških sekcija. 
Biologija je zastupljena u gimnazijama, zdravstvu, poljoprivredi i preradi hrane, tekstilstvu i kožarstvu, ugostiteljstvu i turizmu, šumarstvu i obradi drveta i kod ostalih struka – kozmetički tehničar. 
Nastavni  predmet Ekologija i zaštita životne sredine zastupljena je u srednjim stručnim i tehničkim školama u 29 zanimanja u sedam struka, i to: ugostiteljstvo i turizam, tekstilstvo i kožarstvo, hemija, nemetali i grafičarstvo, geodezija i građevinarstvo, elektrotehnika, saobraćaj, geologija, rudarstvo i metalurgija (nastavni predmet zaštita živitne i radne sredine), a kod ostalih zanimanja frizer i fotograf. 

Visoko obrazovanje u RS
Prirodno matematički fakultet Banja Luka
SP Ekologija i zaštita životne sredine 
Neki od predmeta koji se izučavaju na ovom SP su: Osnovi ekoligije (prva godina),  Ekologija i raznovrsnost beskičmenjaka (prva godina), Ekologija i raznovrsnost algi (druga godina), Ekologija i raznovrsnost kormofita (druga godina), Ekologija i raznovrsnost mikroorganizama (druga godina) Ekologija i raznovrsnost hordata  (druga godina),. Aerozagađenje i zaštita vazduha (druga godina), Fizika životme sredine (druga godina), Upravljanje otpadom (treća godina), Ekologija i zaštita voda (treća godina), Tehnologija zaštite životne sredine (treća godina), Ekotoksikologija (izborni predmet na trećoj godini), Ekologija čovjeka (četvrta godina), Održivi razvoj i životna sredina (četvrta godina). Pravni aspekti zaštite životne sredine (četvrta godina), Obnova i unapređivanje ekosistema (izborni predmet na četvrtoj  godini), Demografski procesi i životna sredina (izborni predmet na četvrtoj  godini), Zaštićena područja (izborni predmet na četvrtoj  godini) – Cilj: sticanje znanja o značaju zaštićenih područja, funkcijama mreže zaštićenih područja na lokalnom i regionalnom nivou
Drugi ciklus (master) – Ekologija biljaka
Fakultet za ekologiju/Nezavisni univerzitet Banja Luka
Ekologija (neki od predmeta: Ekologija, Botanika sa ekologijom biljaka, Ekologija mikroorganizama, Zoologija sa ekologijom životinja, Ekologija čovjeka, Hidriekologija, Agroekologija, Socijlana ekologija, Ekološko upravljanje otpadom, Ekološka tehnologija, Ekotoksikologija, Ekoturizam ...) 
II ciklus – Rkologija (stiče se zvaljnje magustra ekolgije) 
Neki od predmeta – Ekologija životne sredine, Ekološki standardi, Ekološko pravo ...)

Fakultet za ekologiju/Univerzitet za poslovne studije Banja Luka
Osnovna misija Fakulteta za ekologiju je sticanje i proširivanje znanja i vještina iz oblasti zaštite životne sredine, kao i edukacija studenata u rješavanju brojnih i kompleksnih ekoloških problema. Ekologija je struka i nauka koja obećava rješavanje sve većeg broja ekoloških problema u životnoj i radnoj sredini koji su duboko ugrozili kapacitet životne sredine. Posebno veliku opasnost po zdravlje čovjeka, biljnog i životinjskog svijeta čine: buka, otpad, zagađivanje zemljišta, vode, vazduha kao i drugi toksikanti nastali iz proizvodnje, industrije i poljoprivrede. Iz tih razloga je od presudnog značaja kvalitetna i cjelovita ekološka edukacija budućih kadrova, jer će njihova buduća naučna i stručna znanja i vještine biti fundamentalne pretpostavke u funkciji zaštite kvaliteta životne sredine, održivog razvoja, održivog korišćenja prirodnih resursa i razvoja ekološke svijesti javnosti u okviru ekološke etike.
 
Obrazovni cilj studijskog programa ekologije je usavršavanje dostignutih kompetencija i vještina iz oblasti ekologije koji se nadograđuju kroz prvi i drugi ciklus, skladnim odnosom teorijske, praktične i terenske nastave usmjerene na sticanje znanja i praktičnih vještina koje studenti mogu da primjene u budućem angažovanju u domenu ekologije i zaštite životne sredine. S obzirom na stečena znanja i vještine, a u skladu sa Direktivama EU u oblasti ekologije i zaštite životne sredine, a u cilju supervizije sprovođenja zakonske legislative, svršeni studenti će moći da primijene stečena znanja počevši od proizvodnih djelatnosti, prometa roba i usluga, laboratorijskih kontrola, kao i u neposrednom radu inspekcijskih službi.

Saradnja sa REC. REC direktno doprinosi Unesko globalnom akcionom planu za obrazovanje za održivi razvoj i fasilitira postizanje Ciljeva Održivog Razvoja Ujedinjenih nacija kroz izgradnju kapaciteta za sprovođenje Agende UN za održivi razvoja (UN 2030). 
Projekat ''Obrazovanje za održivi razvoj na Zapadnom Balkanu'' ima za cilj pružanje podrške sprovođenju reformi u sektoru obrazovanja i strategija za obrazovanje za održivi razvoj na Zapadnom Balakanu. Svrha ovog projekta je unapređenje praksi za održivi razvoj u školama i zajednicama u području sliva rijeke Drine (BiH, Crna Gora i Srbija) i na širem području Zapadnog Balkana. 

Obilježavanje Dana planete Zemlje 

Gimnazija Banja Luka  – Ekološka brigada je nastala spontano na časovima italijanskog jezika (u decembru 2011). Osnovni cilj je širenje svijesti mladih audi o značaju ekologije, reciklaže, mjerama zaštite životne sredine kao i djleovanje na lokalnom nipvu. Osnovni moto ove sekcije je ''Oplaneti se! Recikliraj!'

FMOiT na brojnim javnim raspravama koje su održane širom FBiH, dalo je razne instrukcije, upute i savjete lokalnom stanovništvo o provođenju Aarhuske konvencije i njihovom pravu na informaciju, pravu na učešću u donošenju odluka i pravu pristupa pravosuđu.  
FZzAP-u pruža tražene informacije o tlu (pedološke karte, karte upotrebne vrijednosti zemljišta, podatke o kontaminaciji tla organskim i neorganskim polutantima, podatke o kontroli plodnosti zemljišta) učenicima i studentima raznih ciklusa studija za izrdu seminarskih i završnih radova (maturalnih, diplomskih, magistarskih i doktorskih disertacija). Uposlenici FZzAP-u učestvuju na raznim konferencijam, seminarima iz oblasti zaštite okoliša na kojim prezentiraju svoje znanastvene radove. Uposlenici FZzAP vrše edukaciju iz oblasti pedologije sljedeće interesne grupe: učenike, studenate i poljoprivredne proizvođače.
IRS daje svoj doprinos na promociji obrazovanja i podizanja javne svijesti u oblasti zaštite okoliša isključivo svojim učešćem na radionicama  vladinog i nevladinog sektora.
U svrhu promocije obrazovanja i podizanje svijesti o okolišu Agencija za vodno područje rijeke Save Sarajevo (AVPS) nastavlja sa postojećim ali i kreira nove programe u segmentu konsultovanja i učešća javnosti a sve u skladu sa potrebama implementiranja ZoV-a: kontinuirano izdavanje časopisa „Voda i mi“, organiziranje ili učešće u organiziranju obilježavanja 22. marta – Svjetskog dana voda, pripremanje emisija na radiju i televiziji na temu vode, a u cilju podizanja javne svijesti o značaju vode, organiziranje seminara i drugih raznih stručnih sastanaka i skupova za potrebe Agencije i Federalnog ministarstva (prezentiranje projekata, strateških dokumenata, planova upravljanja, primjene zakona i podzakonskih akata i dr.), učešće u izradi plana upravljanja riječnim slivom i plana upravljanja poplavnim rizikom, a u dijelu koji se odnosi na uključivanje javnosti (organiziranje javnih prezentacija i rasprava, saradnja sa svim zainteresiranim stranama, priprema raznih štampanih materijala i dr.), i saradnja sa svim drugim sredstvima javnog informiranja po pitanju upravljanja vodama u FBiH, davanje podrške i učestvovanje u projektima, programa, stručnim skupovima ili aktivnostima u oblasti voda koji na bilo koji način promovišu značaj očuvanja vodnih resursa u  FBiH.

BHAS po potrebi održava press konferencije za medije na kojima prezentuje najnovije statističke podatke iz raznih statističkih oblasti, uključujući i statistiku okoliša; redovno objavljuje na web stranici statistička saopštenja; vrši redovnu poštansku distribuciju statističkih saopštenja, tematskih biltena i periodičnih publikacija, na sve relevantne institucije u zemlji; BHAS takođe vrši poštansku i elektronsku distribuciju saopštenja i biltena i svim ostalim zainteresiranim stranama u BiH (nevladinim organizacijama, privatnim licima koja su involvirana u pitanja zaštite okoliša, univerzitetskim profesorima, studentima, i dr.), gdje smatra da je od važnosti da se najšira javnost upozna sa informacijama vezanim za statistiku okoliša, odgovara na zahtjeve pravnih osoba i privatnih lica upućenih BHAS a vezano za pitanja statistike, uključujući i statistiku okoliša, povodom obilježavanja međunarodnih dana vezanih za okoliš plasira u javnost, putem medija javnog komuniciranja, podatke i informacije iz statistike okoliša.   

FzZO FBiH promoviše obrazovanje i svijest o okolišu kod javnosti: kao sastavni dio svakog projekta koji finansira; u vidu konkretnih programa i projekata dosezanja do svijesti javnosti; kroz finansijsku podršku i aktivno učestvovanje na stručnim i naučnim skupovima i konferencijama u oblasti upravljanja okolišem; kroz finansijsku podršku obilježavanju međunarodnih datuma od značaja za određene oblasti zaštite okoliša u sklopu kojih se poduzimaju razne promotivne aktivnosti. FzZO FBiH je, kroz finansiranje projekata iz oblasti zaštite okoliša - programi podizanja svijesti javnosti, učestvovao u različitim kampanjama edukativno-informativno karaktera. Projektne aktivnosti kojima FzZOFBiH pruža finansijsku podršku podrazumijevaju i značajan medijski prostor ispunjen edukativnim i konstruktivnim sadržajem, koji poziva građanstvo BiH da doprinesu boljem, zdravijem i ugodnijem životu u vlastitim zajednicama. Školskim i predškolskim ustanovama se omogućava stručno osmišljen program za učenike koji ih poziva da razmišljaju o prioritetima i važnosti zaštite i očuvanja okoliša koristeći se interaktivnim i pedagoškim metodama. FzZOFBIH je učestvovao u kreiranju medijskih kampanja koje su imale za za cilj promociju jačanja okolišne svijesti uključivanjem svih raspoloživih snaga u politiku zaštite okoliša i njegovom provođenju u praksi. U skladu sa navedenim, FzZOFBIH učestvuje u koprodukciji medijskih kampanja sa TV i radijskim kućama, s osnovnim ciljem da se prezentacijom problema javnosti, ukazivanjem nadležnim institucijama i velikim zagađivačima, te kroz aktivnosti podizanja svijesti, senzibilizira i educira javnost i zagađivači te skrene pažnja na probleme zaštite okoliša i pokušaja rješavanja istih.

Osnivač Fond za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost Republike Srpske je Republika Srpska, osnivačka prava i dužnosti u ime Republike vrši Vlada Republike Srpske, a nadzor nad radom Fonda vrši ministarstvo nadležno za zaštitu životne sredine.

Djelatnost Fonda obuhvata poslove u vezi sa prikupljanjem sredstava, kao i finansiranjem pripreme, provođenja i razvoja programa, projekata i sličnih aktivnosti u području očuvanja, održivog korišćenja, zaštite i unapređivanja životne sredine, te u oblasti energetske efikasnosti i korišćenja obnovljivih izvora energije utvrđene Zakonom o Fondu.

U cilju zaštite okoliša i jačanja svijesti stanovništva o njenom očuvanju, Zavod za javno zdravstvo Federacije BiH (FZzJZ) svake godine obilježava Dan voda, Dan planete Zemlje i Dan zaštite okoliša kada se poduzimaju razne edukativno-promotivne aktivnosti (izrada letaka i drugog promotivnog materijala, obraćanje stanovništvu putem medija itd).

Ministarstvo prometa, veza, turizma i zaštite okoliša Županije Posavske (MPVTiZOŽP) daje podršku NVO Društvo prijatelja „LIPA“ Odžak u izdavanju „Ekološkog biltena“ kao načina podizanja svijesti o važnosti zaštite okoliša.

U povodu Svjetskog dana geologa 18.septembra FZzG učestvuje u pripremi televizijskih emisija i priloga iz oblasti geologije, istraživanja, eksploatacije i zaštite mineralnih sirovina. FZzG u skladu sa sa ZoGI FBiH i članom 32 ZoZiSodPDN FBiH i članom 4. stav 1. tačka 7. UoOSZiS FBiH organizuje plan zaštite od prirodnih i drugih nesreća . 

Institucija ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine (IOzLJP BiH) ukazala je da su prisutne aktivnosti koje se odnose na promociju i učešće javnosti, ali smatraju da je potreban aktivniji pristup u tom smislu, te da generalno vlasti trebaju sve svoje politike razmatrati u kontekstu proaktivne transparentnosti.

c) 
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o vodama RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 50/06, 92/09, 121/12, 74/17) (ZoV RS);
•	Zakon o Fondu za zaštitu okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03) (ZoFZZO);
•	Zakon o Fondu i finansiranju zaštite životne sredine RS („Službeni glasnik RS“, broj: 117/11, 63/14 i 90/16) (ZoFiFZŽS);
•	Zakon o geološkim istraživanjima F BiH („Službene novine FBiH“, 9/10 i 14/10) (ZoGI F BiH);
Relevantni su članovi 27. ZoZO-a FBiH/31. ZoZŽS-a RS/27. ZoZŽS-a BD. Osim toga, u skladu sa članovima 41. ZoZO-a FBiH/32. ZoZŽS-a RS/40. ZoZŽS-a BD, predstavnici udruženja za zaštitu okoliša/životne sredine učestvuju u radu Savjetodavnog vijeća za okoliš/životnu sredinu FBiH/ BD.
U skladu sa članovima 32(2) ZoZO-a FBiH/28(3) ZoZŽS-a RS/31(2) ZoZŽS-a BD, Federalno ministarstvo okoliša i turizma (FMOiT)/Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS (MPUGE)/Odjel za prostorno planiranje i imovinskopravne odnose u Vladi BD (OPPIIPP) imaju obavezu organiziranja obuke članova NVO-a, koji se bave pitanjima zaštite okoliša.
Predstavnici NVO-a uključeni su u rad savjetodavnih vijeća nadležnih agencija za vode u BiH, u skladu sa članovima od 164.-166. ZoV-a FBiH/ 184.-186. ZoV-a RS. Agencija za vodno područje Jadranskog mora  (AVPJM) je za rad savjetodavnog vijeća u periodu 2014-2016 izdvojila 2.957 KM. AVPJM je za suradnju sa raznim udruženjima i NVO-ima koji se bave zaštitom i očuvanjem voda u periodu 2014-2016 izdvojila 11.500 KM.
Veoma bitne institucije za davanje podrške NVO-ima su FzZO FBiH i Fond za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost RS (FzZŽSiEE RS). Djelatnost ova dva fonda je prikupljanje i distribuiranje finansijskih sredstava za zaštitu okoliša na teritoriju FBiH i RS. U skladu sa članom 10.(3) ZoFZZO-a, predstavnici NVO-a zastupljeni su u Upravnom odboru FzZO-a.
Svake godine Vlada BD- Odjeljenje za stručne i administrativne poslove, Pododjeljenje za podršku NVO i MZ izdvajaju grant sredstva za NVO koje u svojim projektima imaju oblast zaštite životne sredine. 

U skladu sa članom 8. ZoGI FBiH poseban vid detaljnih geoloških istraživanja je formiranje zbirki minerala, ruda, stijena i fosila u cilju naučnog ili stručnog usavršavanja, obrazovanja, izlaganja ili čuvanja u verifikovanim (mjerodavnim) institucijama kao što su muzeji, instituti i fakulteti. FZzG učestvuje u pripremi i daje podršku Udruženju/Udrugi geologa BiH u organiziranju Savjetovanja geologa koje se svake dvije godine održava u BiH, na kojima se prezentiraju radovi iz oblasti geologije i drugih srodnih naučnih disciplina a na kojima se između ostalog često raspravlja o pitanjima zaštite okoliša u toku istraživanja i eksplaotacije mineralnih sirovina. FZzG kroz stručnu i kadrovsku pomoć daje podršku Udrugi „Citrin“ iz Kreševa u organiziranju sajma minerala koji se svake godine održava u Kreševu. Također, FZzG zajedno sa Zemaljskim muzejom u Sarajevu učestvuje u pripremi raznovrsnih izložbi zbirki minerala, fosila, karata i promociji knjiga. FZzG je izdavač prestižnog časopisa „Geološki glasnik“ koji periodično izlazi.

IRS-a, kao samostalna republička uprava, obavlja inspekcijske, upravne i druge stručne poslove koji se odnose na inspekcijski nadzor. Ovaj organ je kontrolni organ i njegov primarni zadatak je kontrola rada privrednih subjekata, a u cilju utvrđivanja stepena usaglašenosti njihovog poslovanja sa zakonskim propisima, te preduzimanje mjera u cilju otklanjanja utvrđenih nepravilnosti. U skladu s tim,  podršku udruženjima i organizacijama koje se bave zaštitom okoliša inspekcija pruža u vidu inspekcijskog nadzora, na način da na osnovu dopisa i predstavki tih udruženja inspekcija vrši nadzor na terenu i preduzima adekvatne mjere propisane zakonom.

Također, ovaj sud pruža potporu učenicima O.Š. „Husein efendija Đozo“ iz Goražda na način što uposlenici ove institucije redovno prikupljaju ambalažni otpad i papir koji svakog trećeg utorka u mjesecu učenici te škole preuzimaju kada je i „Eko dan u toj školi“. Na taj način ova institucija daje svoj doprinos širenju svijesti u javnosti o važnosti reciklaže i zaštite okoliša.

U skladu sa zakonskim obavezama, ali i ciljevima definiranim godišnjim planom i programom, te četverogodišnjim planom rada, FzZOFBIH kontinuirano pruža finansijsku podršku udruženjima organizacijama ili grupacijama tj. projektima koji pridonose provedbi jačanje javne svijesti, obrazovanja i istraživanja u području zaštite okoliša s ciljem poboljšanja kvalitete okoliša i prirodnih vrijednosti, te jačanja kapaciteta NVO sektora i podrške stručnim naučno-istraživačkim kapacitetima na teritoriji FBiH.

Primjeri projekata jačanja javne svijesti podržani od strane FzZOFBiH su: „Krajina-zemlja kestena“ JP RTV d.o.o. Cazin, „Čišćenje i revitalizacija starog korita rijeke Bosne i izgradnja sportsko-rekreacione i takmičarske staze u Dobroševićima ili skraćeno ekološka oaza lađenica kao edukativni centar za obuku mladih na zaštiti okoliša i podizanje ekološke svijesti“ Udruženja sportskih ribolovaca Sarajevo, „Viva film festval - Međunarodni festivala religioznog, ekološkog i turističkog filma“ Udruženja Viva Sarajevo, „Izdavanje ekološkog časopisa Eko Hercegovina“ Ekološke udruge lijepa naša iz Čapljine „Dječiji samit o okolišu - podizanje svijesti kod djece o potrebi zaštite okoliša i biološke raznolikosti“ Udruge Ehoo iz Čapljine, „TV serijal Ekologika“ - Tim System, „Projekat rijeka – podrška jačanju svijesti javnosti o zaštiti, očuvanju i racionalnom korištenju vodnih resursa u slivu rijeke Neretve i Trebišnjice“ Udruge Neretva delta forum- Mostar, „Promocija zaštite okoliša i energetske efikasnosti u ZDK“ Udruženja Inicijativa Sarajevo, „Fotomonografija prašume BiH “Udruženja inženjera i tehničara šumarstva FBiH i drugi.

d)
•	Zakon o upravi BiH („Službeni glasnik BiH“, broj: 32/02, 102/09, 72/17) (ZoU); 
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
Relevantni su članovi 27. ZoZO-a FBiH/31. ZoZŽS-a RS/27. ZoZŽS-a BD. Osim toga, u skladu sa članovima 41. ZoZO-a FBiH/32. ZoZŽS-a RS/40. ZoZŽS-a BD, predstavnici udruženja za zaštitu okoliša/životne sredine učestvuju u radu Savjetodavnog vijeća za okoliš/životnu sredinu FBiH/BD.
U skladu sa članovima 32(2) ZoZO-a FBiH/28(3) ZoZŽS-a RS/31(2) ZoZŽS-a BD, Federalno ministarstvo okoliša i turizma (FMOiT)/Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS (MPUGE)/Odjel za prostorno planiranje i imovinskopravne odnose u Vladi BD (OPPIIPP) imaju obavezu organiziranja obuke članova NVO-a, koji se bave pitanjima zaštite okoliša.
(i)	 
Članom 31. ZoU-a propisuje se da su organi uprave BiH obavezni jedni drugima dostavljati podatke i informacije potrebne za obavljanje poslova, razmjenjivati informacije i iskustva, osnivati zajednička stručna tijela i ostvarivati druge oblike suradnje. Članom 32. istog Zakona uređuje se odnos između organa uprave BiH i organa uprave entiteta i BD BiH. Osim toga, razmjena informacija između predstavnika MVTEO-a, entiteta i BD BiH odvija se u okvirima rada međuentitetskog tijela za okoliš, čiji je rad reguliran ZoZO FBiH/ZoZŽS RS/ZoZŽS BD.     

FMOiT je sarađivalo u svim međunarodnim procesima donošenja odluka gdje naročito treba izdvojiti Parišku konferencija UN-a o klimatskim promjenama, iz decembra 2015. (COP 21)  i Budvansku deklaraciju iz septembra 2017. godine o demokratiji u okolišu.

FMOiT i MPUGiE je sarađivalo u svim međunarodnim procesima donošenja odluka gdje naročito treba izdvojiti Parišku konferencija UN-a o klimatskim promjenama, iz decembra 2015. (COP 21)  i Budvansku deklaraciju iz septembra 2017. godine o demokratiji u okolišu.

Direktor FZzAP-a prezentira Izvještaje sačinjena u Zavodu na sjednicama Vlade FBiH, a isti se ukoliko su vezani za okolišne probleme dostavljaju općinama, kantonalnim i federalnim nadležnim ministarstvima. 
FZzG kroz realizaciju svojih aktivnosti ostvaruje dobru saradnju sa domaćim i inostranim stručnim institucijama. Domaće institucije: Geološki zavod RS, Rudarsko geološko građevinski fakultet Tuzla, Građevinski fakultet Sarajevo, AVPS, AVPJM, Zavod za vodoprivredu, Rudarski institut Tuzla, Rudnici „Kreka“-Tuzla, Komunalna preduzeća u svim općinama FBiH,  i druge. Inostrane institucije: Hrvatski geološki zavod, Geološki zavod Slovenije, Geološki zavod Austrije, Prirodoslovni muzej Hrvatske, i dr.

FZzG ima stalnu saradnju i aktivno učešće u djelokrugu rada Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije (FMERiI) kroz slijedeće aktivnosti: Priprema Zakona o geološkim istraživanjima; Priprema Pravilnika o kategorizaciji i klasifikaciji rezervi podzemnih voda; Priprema Pravilnika o geoinformacionim sistemima; Učešće u radu Komisija za reviziju; i dr.
Predstavnici FZzJZ i Federalnog ministarstva zdravstva (FMZ) aktivno učestvuju na međunarodnim konferencijama vezanim za uticaj okoliša na zdravlje, kao i na sastancima i radionicama koje uključuju ovu temu.
Predstavnik Sektora za zdravstvo Ministarstva civilnih poslova BiH (MCP BIH) je člani Radne grupe za Protokol o vodi i zdravlju kojom koordinira MVTEO BiH, u okviru koje se radi utvrđivanje ciljeva u skladu sa članom 6. Protokola.(u toku definisanje ciljeva).
Iako nadležnost FzZOFBiH ne podrazumijeva informiranje zvaničnika uključenih u relevantne međunarodne forume, FzZOFBiH ima uspostavljenu sektorsku koordinaciju s nadležnim ministarstvima na federalnom nivou putem redovitog izvještavanja po pojedinim oblastima, u tehničkom i finansijskom segmentu, te redovnom komunikacijom. Sektorska koordinacija FzZOFBiH s nadležnim ministarstvima na kantonalnom nivou nije ujednačena u smislu redovnog i cjelovitog izvještavanja kantonalnih ministarstava prema FzZOFBiH, o namjenskom utrošku sredstava.

U kontekstu dostavljanja podataka i informacija potrebnih za obavljanje poslova, razmjenu informacija i iskustava kao i drugih oblika saradnje, FzZOFBiH i FzZŽSiEE RSaktivno sarađuje sa nadležnim ministarstvima (FMOiT, Federalnim ministarstvom poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva (FMPVŠ), Federalnim ministarstvom energije, rudarstva i industrije (FMERI), Federalnim ministarstvom finansija, FMPU) na donošenju pravnih akata u cilju pripreme i usvajanja potrebne zakonske regulative u oblasti zaštite okoliša, te  provođenju ciljeva sektorskih strategija. U oblasti zaštite voda FzZOFBiH kontinuirano sarađuje i sa: AVPS, AVPJM. U oblasti zaštite zraka FzZOFBIH kontinuirano sarađuje i sa Federalnim hidrometeorološkim zavodom (FHMZ). 

U oblasti upravljanja otpadom FzZOFBIH kontinuirano sarađuje i sa kantonalnim ministarstvima nadležnim za okoliš. U oblasti zaštite biodiverziteta i tla FzZOFBIH kontinuirano sarađuje i sa naučnim i visokobrazovnim institucijama, Zemaljskim muzejom BiH i sl. Na nivou BiH, značajna saradnja FzZOFBiH je ostvarena sa MVTEO, BHAS. Na nivou FBiH vezano za sve oblasti okoliša FzZOFBiH aktivno sarađuje sa Federalnom upravom za inspekcijske poslove (FUzIP), Federalnom agencijom za statistiku (FAS), općinama u FBiH, komunalnim preduzećima i sl. 

U oblasti upravljanja otpadom FzZŽSiEE RS kontinuirano sarađuje sa jedinicama lokalnih samouprava. U oblasti zaštite biodiverziteta i tla FzZŽSiEE RS kontinuirano sarađuje i sa naučnim i visokobrazovnim institucijama

U cilju razmjene iskustava i koordinacije zajedničkih projekata, uspostavljenja je saradnja sa FzZŽSiEE RS, a aktivno se radi na uspostavljanju saradnje sa fondovima za zaštitu okoliša u susjednim i drugim državama (npr. Fondom za zaštitu okoliša Hrvatske i Slovenije).
Pored navedene saradnje sa pomenutim institucijama, FzZOFBiH aktivno sudjeluje u radu i sa međunarodnim institucijama kao što su: SIDA, EPTISA, DEI, UNDP, EBRD, GEF, GIZ, UN, Svjetska banka i dr. 

(ii)
Prema dogovoru, u nekim slučajevima, predstavnici entitetskih organa i BD BiH ovlašteni su da predstavljaju BiH u međunarodnim odnosima, kao što je to slučaj sa AVPS, koje predstavlja BiH u aktivnostima Radne grupe „Učešće javnosti“ u okviru Međunarodne komisije za zaštitu Dunava (ICPDR). Komunikacija između nadležnih organa odvija se u okviru propisa naznačenih pod tačkom (i) u gornjem dijelu teksta. Nakon toga, javnost se obavještava kroz uspostavljene kanale komunikacije između iste i nadležnih organa. Ne postoji centralni registar ovakvih podataka.
Ministarstva prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije Republike Srpske  daje veliki doprinos kao Focal point-a za UNFCCC i implementaciju Espoo konvencije.
FZzAP-u je dostavio podatke za potrebe Stockholmske konvencije. U izradi finalnog nacrta izvještaja o preliminarnoj procjeni spremnosti BiH za pristupanje Minamatskoj konvenciji  FZzAP je dostavio tražene podatke i aktivno sudjelovao u radu.
FZzG učestvuje u nekoliko međunarodnih projekata; Wamos, Darling, GeoEra i dr. koji se odnose na valorizaciju i korištenje mineralnih sirovina. Također u toku je priprema prijeloga projekata IPA – fondova; Priprema projekata za EU, NATO, i dr.
FZzG sa AVPS učestvuje u aktivnostima Radne grupe „Učešće javnosti“ u okviru ICPDR. 

FZzG sa FMPViŠ zajedno sa nadležnim ministarstvima iz RS učestvuje u aktivnostima Radne grupe „Učešće javnosti“ u okviru ICPDR ( Konvencija o suradnji na zaštiti i korištenju rijeke Dunav).
 (a RS?). 

Uposlenik AVPS imenovan je u Radnu grupu „Učešće javnosti“ u okviru ICPDR. 

(iii)
Zabilježeni su slučajevi učešća predstavnika NVO-a u delegacijama BiH na međunarodnim pregovorima o okolišu  (npr. 5 CoP Aarhus konvencije u Mastrichtu kada je predstavnik mreže Aarhus centara učestvovao u delegaciji BiH)
Učestvovanje u okviru istraživanja GLAAS –Globalne analize i procjene pijaće vode. Radna grupa, sastavljena od predstavnika različitih institucija: MCP BiH,  Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske (MZiSZ RS), FZzJZ, Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske (IzJZ RS), Agencije za sigurnost hrane BiH (AzSH BiH), MPVŠ FBiH, Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Republike Srpske (MPVŠ RS), Vode Srpske, te NVO-MDP inicijative je izradila  dokument  GLAAS za BiH koji se može naći na slijedećim web stranicama: http://www.who.int/water_sanitation_health/monitoring/investments/country-highlights-2017/bih-glaas2017-country-highlight.pdf 
http://www.mcp.gov.ba/org_jedinice/sektor_zdravstvo/dokumenti/ostalo/Archive.aspx?langTag=bs-BA&template_id=108&pageIndex=1

e)
•	 Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakon o prostornom uređenju i građenju („Službeni glasnik Republike Srpske“ br. 40/13) (ZoPUGRS) i 
•	Zakon o zaštiti prirode ( Sl. Glasnik Republike Srpske broj 20/14) (ZoZPRS)  
Relevantni su članovi 31. ZoZO-a FBiH i 30. ZoZŽS-a BD u kojim stoji da zloupotreba pravnih sredstava (pokretanjem parnice, plaćanjem odštete ili pokretanjem građanskog krivičnog, prekršajnog ili radno-pravnog postupka) radi kažnjavanja, progona ili uznemiravanja osoba koje su ostvarivale svoja prava na sudjelovanje javnosti smatrat će se nezakonitom. U ZoZŽS-a RS, zakonodavac je izostavio odredbu koja eksplicitno zabranjuje kažnjavanje, gonjenje ili uznemiravanje osoba koje su ostvarile svoje pravo na učešće javnosti. Članom 42. ZoZŽS RS je propisano da zainteresovana javnost, zainteresovani organi mogu pokrenuti postupak zaštite svojih prava pred nadležnim organima.

e) U smislu stava 8., mjere poduzete kako bi se osiguralo da osobe koje uživaju prava u skladu s Konvencijom nisu kažnjavane, progonjene ili uznemiravane.

•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
Relevantni su članovi 31 ZoZO-a FBiH i 30 ZoZŽS-a BD u kojim stoji da zloupotreba pravnih sredstava (pokretanjem parnice, plaćanjem odštete ili pokretanjem građanskog krivičnog, prekršajnog ili radno-pravnog postupka) radi kažnjavanja, progona ili uznemiravanja osoba koje su ostvarivale svoja prava na sudjelovanje javnosti smatrat će se nezakonitom. U ZoZŽS-a RS, zakonodavac je izostavio odredbu koja eksplicitno zabranjuje kažnjavanje, gonjenje ili uznemiravanje osoba koje su ostvarile svoje pravo na učešće javnosti, ali je precizirano da učešće u odlučivanju i zaštiti prava iz oblasti zaštite životne sredine imaju sva fizička lica bez obzira na državljanstvo, nacionalnost  ili mjesto prebivališta i pravna lica bez obzira na sjedište.
U Kantonalnom sudu u Goraždu utvrđeno je da u periodu od 01.01.2014. do 31.12.2016.godine kod ovog suda nije bilo krivičnih niti prekršajnih predmeta po žalbi a koji se odnose na ostvarivanje prava na učešće u javnosti. Kako u cilju postizanja obeštećenja i pravne zaštite svako zainteresovano lice ima pravo na zaštitu u upravnim i sudskim postupcima izvršena je provjera službene evidencije ovog suda i utvrđeno je da u istom periodu nije pokrenut niti jedan upravni spor vezano za okoliš.

Agencija za vodno područje rijeke Save
pravne, regulativne i druge mjere kojima se primjenjuju odredbe u stavovima/stavcima 2., 3., 4., 7. i 8. člana/članka 3.
Zakon o vodama Federacije BiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH)

Objasnite kako se stavovi primjenjuju.
b) U svrhu prmocije obrazovanja i podizanje svijesti o okolišu Agencija za vodno područje rijeke Save Sarajevo nastavlja sa postojećim ali i kreira nove programe u segmentu konsultovanja i učešća javnosti a sve u skladu sa potrebama implementiranja ZOV-a:
•	kontinuirano izdavanje časopisa „Voda i mi“,
•	organiziranje ili učešće u organiziranju obilježavanja 22. marta – Svjetskog dana voda,
•	pripremanje emisija na radiju i televiziji na temu vode, a u cilju podizanja javne svijesti  o značaju vode,
•	promovisanje rada i aktivnosti Agencije na web portalima u Bosni i Hercegovini,
•	kontinuirano održavanje web stranice Agencije,
•	organiziranje seminara i drugih raznih stručnih sastanaka i skupova za potrebe Agencije i Federalnog ministarstva (prezentiranje projekata, strateških dokumenata, planova upravljanja, primjene zakona i podzakonskih akata i dr.),
•	učešće u izradi plana upravljanja riječnim slivom i plana upravljanja poplavnim rizikom, a u dijelu koji se odnosi na uključivanje javnosti (organiziranje javnih prezentacija i rasprava, saradnja sa svim zainteresiranim stranama, priprema raznih štampanih materijala i dr.), i
•	saradnja sa svim drugim sredstvima javnog informiranja po pitanju upravljanja vodama u Federaciji BiH,
•	davanje podrške i učestvovanje u projektima, programa, stručnim skupovima ili aktivnostima u oblasti voda koji na bilo koji način promovišu značaj očuvanja vodnih resursa u  Federaciji BiH.
c) Predstavnici NVO-a uključeni su u rad savjetodavnih vijeća nadležnih agencija za vode u Federaciji BiH, u skladu sa članovima od 164, 165 i 166 ZoV-a Federacije BiH. 
d) Uposlenik AVP Sava Sarajevo imenovan je u Radnu grupu „Učešće javnosti“ u okviru Međunarodne komisije za zaštitu Dunava (ICPDR). 
Agencija za vodno područje Jadranskog mora
a) U smislu stava 2., mjere poduzete kako bi se osiguralo da zvaničnici i vlasti pružaju pomoć i daju tražene smjernice;
b) U smislu stava 3., mjere poduzete na promociji obrazovanja i svijesti o okolišu;
Agencije za vode FBiH, u suradnji sa Javnom ustanovom Vode RS, obilježavaju „Svjetski dan voda u BiH“, a u tu svrhu se poduzimaju razne promotivne aktivnosti u različitim dijelovima BiH
c) U smislu stava 4., mjere poduzete na osiguranju odgovarajućeg priznavanja i pružanja podrške udruženjima, organizacijama ili grupacijama koje promoviraju zaštitu okoliša;
... Predstavnici NVO-a uključeni su u rad savjetodavnih vijeća nadležnih agencija za vode u BiH, u skladu sa članovima od 164 do 184 ZoV-a FBiH/RS. Za rad ovih vijeća izdvajaju se i finansijska sredstva, pa su tako iz budžeta FBiH osigurana sredstva u iznosu od 50.000 KM za period od 2009. do 2012. godine....
....Agencije za vode u FBiH su, na račun podrške NVO-ima koji se bave zaštitom voda u FBiH, utrošile 135.000,00 KM. Pored sredstava nadležnih organa, nevladin sektor sredstva dobija iz 5 međunarodnih izvora. Kroz GEF projekt „Upravljanje Neretvom i Trebišnjicom“, koji se na području FBiH realizira putem Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva (FMPViŠ) i Agencije za vodno područje Jadranskog mora, na „Podršku javnosti“ realizirano je 250.000 US$. Od ovog iznosa, 50.000 US$ donirano je NVO-u za program aktivnosti usmjerenih na širu javnost, kako bi se ona uključila u postupak izrade Plana upravljanja riječnim slivom. Ostatak, u iznosu od 200.000 US$, utrošen je na drugi program-očuvanja i zaštite voda od onečišćenja u lokalnim zajednicama....
AVPJM je za suradnju sa raznim udruženjima i NVO-ima koji se bave zaštitom i očuvanjem voda u navedenim periodima izdvojila (Stavka D9 iz Izvještaja o radu), 2017. 3000 KM, 2018. 4500 Km, 2019. 3500 KM. Ukupno 11.000 KM

d) U smislu stava 7., mjere poduzete na promociji principa Konvencije na međunarodnom nivou, kako slijedi:
(i)	Mjere poduzete na koordinaciji unutar ministarstava i među ministarstvima u pogledu informiranja zvaničnika koji su uključeni u druge relevantne međunarodne forume o članu 3., stav 7. Konvencije, te o Smjernicama iz Almatyija, naznačivši da li se mjere koordinacije dosljedno primjenjuju; 
(ii)	Mjere poduzete na osiguranju pristupa informacijama na državnom nivou u vezi s relevantnim međunarodnim forumima, te faze po kojima je pristup informacijama osiguran;
(iii)	Mjere poduzete na promociji i ostvarenju učešća javnosti na državnom nivou u pogledu međunarodnih foruma (npr., pozivanje članova NVO da sudjeluju u delegaciji strane potpisnice na međunarodnim pregovorima o okolišu ili uključivanje NVO u oblikovanje zvaničnih pozicija strane potpisnice za te pregovore), te faze po kojima je pristup informacijama osiguran;
 (iv)	Mjere poduzete na promociji principa Konvencije u procedurama drugih međunarodnih foruma;
 (v)	Mjere poduzete na promociji principa Konvencije u radnim programima, projektima, odlukama i ostalim značajnim aktivnostima drugih međunarodnih foruma;
e) U smislu stava 8., mjere poduzete kako bi se osiguralo da osobe koje uživaju prava u skladu s Konvencijom nisu kažnjavane, progonjene ili uznemiravane.

Ministarstvo pravde FBiH
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o državnoj službi FBiH („Službene novine Federacije BiH“, broj: 29/03, 23/04, 39/04, 54/04, 67/05, 8/06 i 04/12) (ZoDS FBiH);

•	U vezi sa stavom/stavkom 2., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da zvaničnici i vlasti pomognu i pruže potrebna uputstva;

Član 18. ZoSPI FBiH propisuje da javni organ poduzima sve potrebne mjere pomoći svakom fizičkom ili pravnom licu koje traži da ostvari pravo na informaciju. U skladu sa čl. 19. ZoSPI FBiH svaki javni organ imenuje službenika za informiranje koji obrađuje zahtjeve za pristup informacijama. Član 20. ZoSPI FBiH propisuje da javni organ ima obavezu dostaviti vodič kojim se svakom licu omogućava pristup informacijama pod kontrolom javnog organa. Vodič se dostavlja Ombudsmenu, svakoj javnoj i pravnoj biblioteci u Bosni i Hercegovini i kada je moguće putem interneta, a dostupan je na zahtjev. Također,organ javne uprave dužan je donijeti indeks registar vrsta informacija koje su pod kontrolom javnog organa, oblik u kojem su informacije na raspolaganju, kao i podatke o tome gdje se može pristupiti tim informacijama. 
U skladu sa članom 19. ZoSPI-a FBiH Federalno ministarstvo pravde imenovalo je službenika za informiranje, koji obrađuje zahtjeve za informacijama.
Federalno ministarstvo pravde, putem svoj web stranice: www.fmp.gov.ba obavještavaju javnost o mogućnostima pristupa informacijama. 

U skladu sa članom 17.(4.) ZoDS FBiH, državni službenici imaju obavezu da služe i pomažu javnosti, te pružaju informacije zatražene u skladu sa zakonom. 
U cilju postizanja obeštećenja ili pravne zaštite svako zainteresirano lice ima pravo na zaštitu u upravnim i sudskim postupcima. 
•	U vezi sa stavom/stavkom 3., mjere koje su preduzete/poduzete da se promoviše obrazovanje i svijest o zaštiti okoliša/životne sredine;
     - 
•	U vezi sa stavom/stavkom 4., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi odgovarajuće priznanje i podrška udruženjima/udrugama, organizacijama ili grupama/skupinama koje promovišu zaštitu okoliša/životne sredine;

•	Zakon o udruženjima i fondacijama („Službene novine FBiH,“, broj 45/02)
Sektor uprave u Federalnom ministarstvu pravde vodi Registar udruženja, fondacija i Predstavništava stranih i međunarodnih NVO, pa tako i udruženja koje u svojoj djelatnosti promoviranje okoliša i o postojanju ovih udruženja u skladu sa članom 47. Zakona o udruženjima i fondacijama blagovremeno obavještavamo i nadležno ministarstvo okoliša i turizma.
•	 U vezi sa stavom/stavkom 7., mjere koje su preduzete/poduzete da se promovišu principi Konvencije na međunarodnom nivou, uključujući:

(I)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se koordiniraju aktivnosti između i unutar ministarstava u cilju informisanja zvaničnika koji učestvu u drugim međunarodnim forumima o članu/članku 3., stavu/stavku 7. i o uputstvima usvojenim u Alma-Ati, ukazujući na to da li se mjere koordiniranja i dalje primjenjuju;

Kao pod c)
(II)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi pristup informacijama na državnom nivou u vezi sa međunarodnim forumima, uključujući faze u kojima je pristup informacijama bio obezbeđen;
        
(III)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se promoviše i omogući učešće javnosti na državnom nivou, u vezi sa  međunarodnim forumima (na primjer: pozivanje članova iz nevladinih organizacija da učestvu u delegacijama strane potpisnice na pregovorima u vezi sa zaštitom okoliša/životne sredine ili uključivanje nevladinih organizacija u formiranje zvaničnog stava/stavka strane potpisnice u ovakvim pregovorima) uključujući faze u kojima je pristup informacijama bio obezbijeđen;

(IV)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se promovišu principi Arhuske konvencije u protokolima drugih međunarodnih foruma;
         
(V)Mjere koje su preduzete/poduzete da se promovišu principi Arhuske konvencije u radnim programima, projektima, odlukama i drugim bitnim zaključcima drugih međunarodnih foruma;               
(e) U vezi sa stavom/stavkom 8., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da osobe koje ostvaruju pravo ovom Konvencijom ne budu kažnjavane, osuđivane ili maltretirane.

Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH
Navedeni stavovi se primjenjuju kroz poštovanje odredbi Zakona o zaštiti životne sredine , što se prvenstveno odnosi kroz postupak procjene uticaja na životnu sredinu, odnosno izdavanje ekoloških dozvola kada se ostavlja mogućnost učešća javnosti kod donošenja odluka iz oblasti zaštite životne sredine.

Ministarstvo pravde BiH
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13 (ZoSPI BiH),
•	Zakon o upravi („Službeni glasnik BiH“, broj 32/02 i 102/09) (ZoU BiH)
Član 18. ZoSPI BiH propisuje da javni organ poduzima sve potrebne mjere pomoći svakom fizičkom ili pravnom licu koje trtaži da ostvari pravo na informaciju, te u skladu sa čl. 19. ZoSPI BiH svaki javni organ imenuje službenika za informiranje koji obrađuje zahtjeve za pristup informacijama. Zatim član 20 ZoSPI BiH propisuje da javni organ ima obavezu dostaviti  vodič kojim se svakom licu omogućava pristup informacijama pod kontrolom javnog organa. Kao što je navedeno i u  prošlom izvještaju vodič se dostavlja Obdusmenu, svakoj javnoj i pravnoj biblioteci u BiH i kada je moguće preko interneta, a dostupan je na zahtjev. Također, organ javne uprave dužan je odnijeti indeks registar vrsta informacija koje su pod kontrolom javnog organa, oblik u kojem su informacije na raspolaganju, kao i podatke o tome gdje se može pristupiti tim informacijama. 

Mjere poduzete na promociji principa Konvencije na međunarodnom nivo, kako slijedi:
•	Zakon o upravi BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 32/02, 102/09, 72/17) (ZoU),
ZoU-a propisuje se da su organi uprave BiH obavezni  jedni drugima dostavljati podatke  i informacije potrebne za obavljanje poslova, razmjenjivati informacije i iskustva, osnivati zajednička stručna tiejla i ostvarivati druge oblike saradnje.

IV.	PREPREKE TOKOM PRIMJENE ČLANA/ČLANKA 3.
Opišite ako se tokom primjene nekog od gorenavedenih stavova člana/članka 3. naišlo na neku prepreku.

Odgovor:
Vlada Federacije BiH uspostavila je Savjetodavna vijeća za vodno područje rijeke Save i vodno područje Jadranskog nora u skladu sa članom 164. ZoV FBiH. U Savjetodavna vijeća za vodna područja imenuju se predstavnici: Vlade Federacije prema nadležnostima i interesima za pitanja voda, kantonalnih institucija, korisnika voda,  nevladinih organizacija te naučnih institucija. 

U skladu sa odredbama ZoPPiKZ FBiH, Zo PUGRS, i UoOZuPiG FBiH za koje FMPU- MPUGiE izdaje urbanističke saglasnosti - Dokaze  i/ili lokacijsku informaciju- Lokacijske uslove u Republici Srpskoj.

Prilikom izdavanja urbanističke saglasnosti/lokacijske informacije/lokacijskih uslova, koja između ostalog u urbanističko-tehničkim uslovima  u skladu s čl. 41. ZoPPiKZ FBiH/ člana 36. ZoPUG RS  , treba da sadrži i »obaveze u odnosu na susjede i prava drugih lica, posebno na lica sa smanjenom tjelesnom sposobnosti«, odnosno u Republici Srpskoj »obaveze u odnosu na druge objekte, kao i da omogući prava slobodnog pristupa licima sa umanjenim tjelesnim sposobnostima«. 

FMPU-/MPUGiE u skladu sa odredbama Zakona o upravnom postupku (ZoUP) i zakona o prostornom uređenju i građenju, traže izjašnjenje susjeda o predmetnoj gradnji, a ukoliko je potrebno izvrši uviđaj na terenu i obaviti raspravu o istom, FMPU također u tim slučajevima postupa u skladu sa odredbama ZoUP.

Kod izdavanja odobrenja za građenje- građevinske dozvole, u skladu s čl. 56. ZoPPiKZ FBiH/ čl. 124. i 143.  ZoPUG RS , FMPU/MPUGiE je dužno strankama u postupku omogućiti uvid u glavni projekat. Istim članom je propisano ko može biti stranka u postupku. Objavljuje se javni poziv u dnevnim listovima i na oglasnoj ploči ministarstva, kako bi zainteresirane stranke u postupku mogle izvršiti uvid u datom roku i u pisanoj formi dale svoje mišljenje, primjedbe ili sugestije.
Kod izdavanja građevinske dozvole u Republici Srpskoj, u skladu sa čl. 124- 143.  ZoPUG RS , propisane su obaveze učešća javnosti u  postupku izdavanja građevinske dozvole, i tokom izgradnje objekata. 

U skladu sa članom 41. stav 3. ZoZO FBiH deset članova Savjetodavnog vijeća predlažu nadležna kantonalna ministarstva za zaštitu okoliša iz organizacija i ustanova koje zastupaju stručne i ekonomske interese i naučnih krugova. Jednog predstavnika predlaže predsjednik Akademije nauka i umjetnosti BiH. Jednog predstavnika Udruženja za zaštitu okoliša predlaže REC, na osnovu pisane saglasnosti najmanje pet nevladinih organizacija registriranih na području FBiH. 

S ciljem imenovanja novih članova Savjetodavnog vijeća za okoliš FBiH koji bi učestvovali u radu Savjetodavnog vijeća, dana 25.07.2016. godine, aktom broj: 04-23-999/16 FMOiT poslalo je zahtjev nadležnim kantonalnim ministarstvima za zaštitu okoliša, Akademiji nauka i umjetnosti BiH kao i  REC-u. Imenovanja su dostavljena, međutim, nije bilo daljih aktivnosti. Savjetodavno vijeće nije moglo početi sa radom zbog deficita rukovodećeg kadra, tj. čekanja na imenovanje pomoćnika ministra za okolinske dozvole nakon odlaska prethodnog u penziju. Zbog duge konkursne procedure, do imenovanja pomoćnika još nije došlo, tako da nije ni došlo do konstituisanja novog Savjetodavnog vijeća. Uspostavljanje Savjetodavnog vijeća je propisano i ZoZŽS RS i vode se aktivnosti na usklađivanju članova u ovo vijeće.

Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH
Na prepreku se uglavnom nailazi kod različitog tumačenja dokumenata iz oblasti zaštite životne sredine (Zahtjevi, Studije itd) kada javnost ne dozvoljava gradnju i rad određenih projekata i pored činjenica da određeni projekat neće imati negativan uticaj na životnu sredinu.U tom slučanu se rade dodatne analize kako bi nadležni organ mogao donijeti relevantnu odluku.

V.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI OPĆIH/OPŠTIH ODREDBI  ČLANA/ČLANKA 3

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni općih/opštih odredbi člana/članka 3.

Odgovor:

•	Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou Federacije BiH (»Službene novine Federacije BiH«, br. 2/06, 72/07, 32/08, 4/10. 13/10 i 45/10 (ZoPPiKZ FBiH)
•	Uredba o određivanju zahvata u prostoru i građevina za koje Federalno ministarstvo prostornog uređenja izdaje urbanističke saglasnosti i/ili lokacijsku informaciju (»Službene novine Federacije BiH«, broj 32/14),
•	Zakon o upravnom postupku (»Službene novine Federacije BiH«,  br. 2/98 i 48/99), (ZoUP FBiH)
•	Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou Federacije BiH (»Službene novine Federacije BiH«, br. 2/06, 72/07, 32/08, 4/10. 13/10 i 45/10 (ZoPPiKZ FBiH)
•	Uredba o određivanju zahvata u prostoru i građevina za koje Federalno ministarstvo prostornog uređenja izdaje urbanističke saglasnosti i/ili lokacijsku informaciju (»Službene novine Federacije BiH«, broj 32/14),
•	Zakon o upravnom postupku (»Službene novine Federacije BiH«,  br. 2/98 i 48/99), (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku (»Službeni glasnik Republike Srpske«, br. 13/02, 87/07, 50/12 i 66/18)

U skladu sa odredbama ZoPPiKZ FBiH i UoOZuPiG FBiH za koje FMPU izdaje urbanističke saglasnosti i/ili lokacijsku informaciju, ovo ministarstvo izdaje akte o građenju (urbanistička saglasnost/lokacijska informacija, odobrenje za građenje i odobrenje za upotrebu). Kod izdavanja urbanističke saglasnosti/lokacijske informacije, koja između ostalog u urbanističko-tehničkim uvjetima u skladu s čl. 41. ZoPPiKZ FBiH, treba da sadrži i »obaveze u odnosu na susjede i prava drugih lica, posebno na lica sa smanjenom tjelesnom sposobnosti«, FMPU u skladu sa odredbama Zakona o upravnom postupku (ZoUP), traži izjašnjenje susjeda o predmetnoj gradnji, a ukoliko je potrebno izvrši uviđaj na terenu i obaviti raspravu o istom, FMPU također u tim slučajevima postupa u skladu sa odredbama ZoUP.
Kod izdavanja odobrenja za građenje, u skladu s čl. 56. ZoPPiKZ FBiH, FMPU je dužno strankama u postupku omogućiti uvid u glavni projekat. Istim članom je propisano ko može biti stranka u postupku. Objavljuje se javni poziv u dnevnim listovima i na oglasnoj ploči ministarstva, kako bi zainteresirane stranke u postupku mogle izvršiti uvid u datom roku i u pisanoj formi dale svoje mišljenje, primjedbe ili sugestije.

FMPViŠ organizira i učestvuje u radu stručnih i naučnih skupova i konferencija u oblasti upravljanja okolišem i vodama. Među najznačajnijim skupovima u oblasti voda treba istaći  Simpozij Upravljanje rizicima od poplava i ublažavanje njihovih štetnih posljedica koji je održan u maju 2015, te i BH kongres o vodama održan u oktobru 2016. godine.   

FZzAP-u učestvuje u radu stručnih i znanstvenih skupova i konferencija iz oblasti upravljanja okolišem i tlom.

Federalni zavod za statistiku (FZzS) i FHMZ imaju značajnu ulogu u prikupljanju, obradi i davanju na uvid javnosti podataka o okolišu. FZzJZ ove podatke koristi za izradu godišnjih Izvještaja o zdravstvenom stanju stanovništva FBiH, segment „Zdravlje i okoliš“.

NVO-i, koristeći dostupna sredstva iz domaćih i međunarodnih izvora, rade na podizanju nivoa svijesti o okolišu, kao i na boljoj komunikaciji među samim NVO-ima, ali i boljoj saradnji sa institucijama.

Aarhus centru Sarajevo niti jedna službena osoba ispred nadležnih institucija nije dala uputu o tome kako pristupiti okolišnim informacijama u skladu sa zakonom, niti pravilno se uključiti u proces donošenja odluka, te pokretanja upravnog spora. Osoblje Aarhus centra Sarajevo je educirano od strane drugih iskusnijih nevladinih organizacija/međunarodnih organizacija o pristupu informacijama, učešću javnosti i pristupa pravosuđu, te nije imalo priliku učestvovati na edukacijama organiziranih od strane nadležnih državnih institucija. Također, Aarhus centar je dobio minimalnu podršku od strane nadležnih državnih institucija za svoj rad, i to pretežno od općina te Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo (MPUGiZO KS). Nažalost, pomoć koja se sastojala u doniranju finansijskih sredstava je bila toliko minorna da Aarhus centar nije mogao obezbjediti ni prostor za rad, već su ti troškovi finansirani od donacija članova udruženja. 

Aarhus centar Zenica uspostavljen je u decembru 2019. uz podršku OSCE misije u BiH i gradske uprave grada Zenice. Grad je za rad centra besplatno ustupio kancelarijski prostor, a misija OSCE je obezbijedila logističku podršku, u vidu namještaja, opreme i stručne obuke za osoblje i aktiviste Centra. Centar funkcioniše na projektnom principu, odnosno finansiranje osoblja i režijskih troškova obezbjeđuje se realizacijom projekata. Jedan od takvih projekata bio je "Građanski monitoring realizacije KEAP ZDK" u okviru kojeg je upućeno 26 zahtjeva za pristup informacijama institucijama vlasti federalnog, kantonalnog i lokalnog nivoa. U zakonskom roku od 30 dana prispjelo je 9 odgovora, od čega je 5 bilo detaljno i sadržalo je sve tražene informacije, a preostali su bili nepotpuni ili su proslijeđeni na postupanje drugim institucijama. Sa zakašnjenjem (od 1 do 6 mjeseci) dostavljeno je još 7 detaljnih i 2 nepotpuna odgovora. 

Aarhus centar Banja Luka: Pristup informacijama o životnoj sredini u BiH je regulisan opštim Zakonom o slobodi pristupa informacijama na državnom nivou, kao i odgovarajućim entitetskim zakonima. Na papiru, oni su u saglasnosti sa odredbama Aarhuske konvencije. Međutim, više od petnaest godina postojanja ovog zakona, njegovo sprovođenje koče mnoge značajne i praktične prepreke. 

Na primjer, Ustavni sud BiH ostaje jedina sudska institucija do danas koja vodi online bazu presuda. Drugo, odgovori na pojedinačne zahtjeve za informacije ostaju nezadovoljavajući. Dok ispitane javne vlasti gotovo bez izuzetka tvrde da daju sve informacije koje se traže, podaci od NVO koje se bave životnom sredinom su u suprotnosti ovakvim tvrdnjama. U stvari, akteri civilnog društva su izvijestili da su podnijeli 462 zahtjeva za informacije u periodu 2014-2016. godine. Od ovoga, na 254 (55%) je odgovoreno u potpunosti, 84 (18%) djelimično, 95 (21%) slučajeva relevantne institucije nisu dale nikakav odgovor ( tzv. “šutnja administracije”) i 29puta (6%) zahtjevi su bili odbijeni.
U RS u skladu sa ZoZŽS je odgovoreno na sve pojedinačne zahtjeve  za informacije.

VI.	ADRESE  INTERNET  SAJTOVA RELEVANTNIH  ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 3.

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje:
Odgovor:

Aarhus centar u BiH (Aarhus centar Sarajevo)- http://aarhus.ba/sarajevo/ 
Agencija za vodno područje Jadranskog mora - http://www.jadran.ba/ 
Agencija za vodno područje rijeke Save - http://www.voda.ba/  
Centar za ekologiju i energiju (Aarhus centar Tuzla) - www.ekologija.ba
Centar za životnu sredinu (Aarhus centar Banja luka) http://czzs.org/ 
Eko forum (Aarhus centar Zenica) -  http://ekoformuzenica.ba/
Federalna uprava za inspekcijske poslove FBiH, nadležni inspektorati - http://www.fuzip.gov.ba/
Federalni zavod za geologiju- http://www.fzzg.gov.ba/ 
Federalnio zavod za agropedologiju - https://www.agropedologija.gov.ba/ 
Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije -  http://www.fmeri.gov.ba/ 
Federalno ministarstvo zdravstva -  http://www.fmoh.gov.ba/ 
Fond za zaštitu okoliša FBiH - http://www.fzoFBiH.org.ba/v3/ 
Fond za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost RS - http://ekofondrs.org/ 
Hidrometeorološki zavod FBiH - http://www.fhmzbih.gov.ba/ 
Ministarstvo graditeljstva, prostornog uređenja i okoliša Livno - www.vladahbz.gov.ba
Ministarstvo obrazovanja i nauke FBiH - http://www.fmon.gov.ba/
Ministarstvo okoliša i turizma FBiH - http://www.fmoit.gov.ba/ 
Ministarstvo prostornog uređenja FBiH - http://www.fmpu.gov.ba/
Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede FBiH - http://www.fmpvs.gov.ba/ 
Ministarstvo pravde FBiH - http://www.fmp.gov.ba/
Ministarstvo pravde RS – http://www.vladars.net/sr-SP-Cyrl/Vlada/Ministarstva/mpr/Pages/default.aspx 
Ministarstvo prometa, veza, turizma i zaštite okoliša Orašje - http://www.zupanijaposavska.ba/ 
Ministarstvo prostornog uređenja i zaštite okolice Tuzla - http://www.vladatk.kim.ba/ 
Ministarstvo prostornog uređenja i zaštite okoliša – Sarajevo - http://mpz.ks.gov.ba/ 
Ministarstvo prostornog uređenja, obnove i povratka Travnik - http://www.sbk-ksb.gov.ba/ 
Ministarstvo prostornog uređenja, resursa i zaštite okoliša Široki Brijeg - http://www.vladazzh.com/ 
Ministarstvo prosvjete i kulture RS - http://www.vladars.net/sr-SP-Cyrl/Vlada/Ministarstva/mpk/Pages/default.aspx 
Ministarstvo sigurnosti BiH - http://www.msb.gov.ba/ 
Ministarstvo civilnih poslova BiH - http://www.mcp.gov.ba/ 
Ministarstvo pravde BiH - http://www.mpr.gov.ba/
Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH - http://www.hjpc.ba/
Agencija za statistiku BiH - http://www.bhas.ba/
Agencija za sigurnost hrane BiH - http://www.fsa.gov.ba/ 
Parlament FBiH - http://www.parlamentFBiH.gov.ba/ 
Ministarstvo trgovine, turizma i zaštite okoliša Mostar - http://www.vlada-hnz-k.ba/ 
Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH - http://mvteo.gov.ba
Ministarstvo za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoline Bihać - http://vladausk.ba/v4/ 
Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske - http://www.vladars.net/sr-SP-Cyrl/Vlada/Ministarstva/mgr/Pages/default.aspx  
Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS -   mgr@mgr.vladars.net  
Ministarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline Zenica - http://www.zdk.ba/ 
Ministarstvo za urbanizam, prostorno uređenje i zaštitu okoline Goražde - http://www.bpkg.gov.ba/ 
Ministarstvo  poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS - http://www.vladars.net/sr-SP-Cyrl/Vlada/Ministarstva/mps/Pages/default.aspx 
Narodna skupština RS - http://www.narodnaskupstinars.net/ 
Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH www.vlada.bdcentral.net  
Parlamentarna skupština BiH - https://www.parlament.ba/ 
Portal mreže Aarhus centara u BiH - http://www.aarhus.ba/ 
Republička uprava za inspekcijske poslove RS, Inspektorat RS - http://www.inspektorat.vladars.net/ 
Republički hidrometeorološki zavod - http://www.rhmzrs.com/
Republički zavod za statistiku - http://www.rzs.rs.ba/ 
Javna ustanova „Vode Srpske“ - http://www.voders.org/ 
Skupština Brčko distrikta BiH - http://www.skupstinabd.ba/ 
Vlada Brčko distrikta BiH - http://www.bdcentral.net; 
Vlada Republike Srpske - http://www.vladars.net/
Zavod za javno zdravstvo Federacije Bosne i Hercegovine -  http://www.zzjzFBiH.ba/ 
Zavod za statistiku FBiH - http://www.fzs.ba/ 
Agencija za vodno područje rijeke Save - http://www.voda.ba/ 

VII.	PRAVNE, REGULATIVNE I DRUGE MJERE KOJE SE ODNOSE NA PRIMJENU ODREDBI O PRISTUPU INFORMACIJAMA IZ OBLASTI OKOLIŠA/ŽIVOTNE SREDINE IZ ČLANA/ČLANKA 4.

Navedite pravne, regulativne i druge mjere kojima se primjenjuju odredbe o pristupu informacijama iz oblasti okoliša/životne sredine iz člana/članka 4.

Objasnite kako se svaki od stavova iz člana/članka 4. primjenjuje. Opišite transpoziciju relevantnih definicija iz člana/članka 2. i antidiskriminacione odredbe iz člana/članka 3., stav 9. Posebno opisati:
(a)	U vezi sa stavom 1., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:

(I)	Svaka osoba može imati pristup informacijama, a da pritom ne mora da navodi razloge interesovanja;
(II)	Kopije dokumenata koji sadrže ili obuhvataju tražene informacije budu obezbijeđene;
(III)	Informacije budu pružene na uvid u traženom formatu;
 
(b)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi poštovanje/poštivanje vremenskog okvira navedenog u stavu/stavku 2.;
(c)	U vezi sa stavovima/stavcima 3. i 4., mjere koje su preduzete/poduzete da se:
(I)	Omogući izuzeće od obaveze postupanja po zahtjevu;
(II)	Obezbijedi da se primjenjuje odredba o interesu javnosti koja se pominje na kraju stava/stavka 4.;

(d)	U vezi sa stavom/stavkom 5., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da organ javne uprave koji ne posjeduje tražene informacije iz oblasti okoliša/životne sredine preduzme/poduzme potrebne korake;
(e)	U vezi sa stavom/stavkom 6., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da se primjenjuje pravilo o izdvajanju i dostupnosti informacija;
(f)	U vezi sa stavom 7., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da odluka o odbijanju zahtjeva bude donijeta u roku kao i da se poštuju i druga pravila koja se tiču odbijanja;
(g)	U vezi sa stavom/stavkom 8., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi poštovanje/poštivanje pravila u vezi naplate usluga.

Odgovor:

•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakona o upravnom postupku (»Službene novine Federacije BiH«,  br. 2/98 i 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku (»Službeni glasnik Republike Srpske«, br. 13/02, 87/07, 50/12 i 66/18)
•	Zakona o zaštiti ličnih podataka BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 49/06 i 76/11) (ZoZLP BiH)
•	Zakonom o inspekcijama Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 74/10, 44/16)(ZoI RS)
•	Zakonom o opštem upravnom postupku Republike Srpske (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10) (ZoOUP RS)
•	Zakon o zaštiti okoline BPK Goražde („Službene novine BPK“ broj: 5/05,11/10,8/11)
•	Zakon o upravnom sporu („Službene novine F BiH“ broj:9/05)
•	Zakon o upravnim sporovima (»Službeni glasnik Republike Srpske«, br. 109/05 i 63/11)
•	Zakon o prekršajima („Službene novine F BiH“ broj 63/14)
•	Pravilnik o unutrašnjem sudskom poslovanju („Službeni glasnik BiH“ broj 66/12 54/17 i 60/17)
•	Zakon o statistici BiH („Službeni glasnik BiH“, broj: 26/04, 42/04) (ZoS BiH);

Članovi 3.(2) ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, sadrže širu i precizniju definiciju od one predviđene članom 2.(2) Konvencije, a koje se odnose na definiranje javnih organa vlasti.
Član 30.(1) ZoZO-a FBiH je usklađen sa članom 2.(3) Aarhuske konvencije, a odnosi se na definiciju  "informacije o okolišu", te je član 4.(26) ZoZO FBiH je usklađen sa članom 2.(4) Konvencije, a odnosi se na definiciju "javnost". Što se tiče definicije "zainteresirana javnost" ona je također preuzeta iz Konvencije 2.(5) i propisana je članom 30.(2) ZoZO-a FBiH. U Republici Srpskoj su relevantni članovi 14(j)(k)(o)(alj) i 34 ZoZŽS-a RS, te su u potpunosti usklađeni sa članom 2.(3)(4)(5) Aarhuske konvencije. U Brčko Distriktu članom 4.(6)(7)(11)(12) ZoZŽS-a BD je u potpunosti transponirana odredba 2.(3)(4)(5) Aarhuske konvencije. Članom 15. Zakona o zaštiti prirode Republike Srpske („Službeni glasnik RS“ br. 20/14) definisano je da tokom izrade akata o zaštiti prirodnih vrijednosti, plana upravljanja, kao i drugih akata koji se donose u skladu sa ovim zakonom, osigurava se učešće javnosti, putem javnog uvida.
U vezi s uvjetom nediskriminacije iz člana 3.(9), relevantan je član 31. ZoZO-a FBiH, te članovi 35. ZoZŽS-a RS i 30 ZoZŽS-a BD u kojim je propisano da javnost ima pristup informacijama, mogućnost učešća u odlučivanju i zaštitu prava pred upravnim i sudskim organima po pitanjima zaštite okoliša bez diskriminacije na osnovu državljanstva, nacionalnosti ili mjesta stanovanja i u slučaju pravnih lica bez diskriminacije na osnovu njihovog mjesta registracije ili centra aktivnosti. Osim toga, članovi 4. ZoSPI-a BiH/FBiH/RS omogućavaju pravo pristupa svim fizičkim i pravnim osobama, informacijama koje su pod kontrolom javnog organa.
Ministarstvo pravde BiH (MP BiH) je u proteklom periodu pristupilo izradi izmjena i dopuna ZoSPI BiH kako bi se našla adekvatna rješenja, odnosno načinio propis usklađen sa sistemskim propisima BiH, kao i sa propisima Evropske unije (EU). Izmjenama ZoSPI BiH nastoji se u što većem obimu omogućiti pravo na slobodan pristup informacijama svim fizičkim i pravnim licima pod istim uvjetima i uz obezbjeđenje otvorenosti i transparentnosti rada i djelovanja organa javne vlasti, sukladno zakonodavstvu EU, međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima i slobodama, kao i općeprihvaćenim standardima međunarodnog prava, a radi ostvarenja zaštite interesa javnosti u ostvarivanju slobodnog i demokratskog poretka i otvorenog društva.
Pristup informacijama je također propisan odredbama ZoUP FBiH i odredbama ZoZLP BiH. 

U postupku inspekcijskog nadzora u RS-u ovaj organ stranke u postupku informiše i obavještava u skladu sa ZoI RS i ZoOUP RS. Kada je riječ o trećim licima, kao što su različite organizacije, udruženja građana, mediji itd, Inspektorat RS u postupanju po svakom pojedinačnom zahtjevu za pristup informacijama iz oblasti nadzora zaštite okoliša, analizira i razmatra da li objavljivanje traženih informacija može da predstavlja izuzetak u smislu odredaba ZoSPI RS i ZoZLP BiH, odnosno informacije koje uklјučuju interese odbrane i sigurnosti, zaštite javne bezbednosti, sprečavanje kriminala i svakog otkrivanja kriminala, zaštitu procesa donošenja odluke od strane javnog organa, povjerlјive komercijalne informacije, te lične interese koji se odnose na privatnost trećeg lica. 

a)	U smislu stava 1., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:
(i)	Svaka osoba ima pristup informacijama bez navođenja interesa;
(ii)	Dostavljeni su primjerci dokumentacije koja sadrži ili obuhvata tražene informacije;
      (iii)	Informacija je dostavljena u traženom obliku;
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakon o električnoj energiji FBiH ( „Službene novine FBiH" broj: 66/13 i 94/15) (ZoEE FBiH)
•	Uredba o postupku, kriterijima, formi i sadržaju zahtjeva za izdavanje energetske dozvole za izgradnju novih i rekonstrukciju postojećih proizvodnih postrojenja („Službene novine FBiH" broj: 27/14) 
•	Zakon o naftnim derivatima FBiH ("Službene novine Federacije BiH", broj 52/14) (ZoND FBiH)
•	Pravilnik o izdavanju dozvola za rad (licenci) za obavljanje energetskih djelatnosti iz sektora naftne privrede („Službene novine F BiH“, broj:15/16).
•	Zakon o geološkim istraživanjima FBiH („Službene novine FBiH“ broj: 9/10 i 14/10) (ZoGIFBiH)
•	Zakon o istraživanju i eksploataciji nafte i plina FBiH („Službene novine F BiH“ broj: 77/13) (ZoIiENiP FBiH)  
U skladu sa članovima 11.(4) ZoSPI-a BiH/FBiH i 11.(2) ZoSPI-a RS, javni organ neće ispitivati niti zahtijevati razloge opravdanosti zahtjeva, što je u skladu sa članom 4.(1)(a) Aarhuske konvencije. Članom 14.(2) ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, podnosiocu se ili omogućava pristup informacijama u prostorijama nadležnog javnog tijela, ili mu se omogućava umnožavanje dokumenta, ili mu se omogućava kopija tražene informacije. Osim toga, relevantni su članovi 33. ZoZO-a FBiH/36. ZoZŽS-a RS/32. ZoZŽS-a BD, s tim da u Zakonu o zaštiti okoliša FBiH je izostavljen član u kojem javni organ neće ispitivati niti zahtijevati razloge opravdanosti zahtjeva. 
FMERI odgovara na uipte i postupa u skladu sa ZoSPI BiH. FMERI obavještava zainteresiranu javnost putem svoje web stranice (http://www.fmeri.gov.ba)  o  izdatim dozvolama u skladu sa  ZoEE FBiH,  Uredbom o postupku, kriterijima, formi i sadržaju zahtjeva za izdavanje energetske dozvole za izgradnju novih i rekonstrukciju postojećih proizvodnih postrojenja,  ZoND FBiH i Pravilnikom o izdavanju dozvola za rad (licenci) za obavljanje energetskih djelatnosti iz sektora naftne privrede. 
Odsjek za geologiju u sektoru rudarstva prema ZoGIFBiH i ZoIiENiP FBiH provodi postupak za izdavanje odobrenja za geološka istraživanja. U postupku izdavanja odobrenja zakazuje se javna rasprava i na oglasnoj ploči općine na kojoj se izvodi istraživanje, obavještava javnost o aktivnostima koje mogu imati uticaja na životnu sredinu (stav 4. člana 28. ZoGIFBiH).

Sva dokumentacija, u skladu sa donešenim propisima o kancelarijskom poslovanju čuva se u arhivi sektora/arhivi FzZOFBIH, koja je uspostavljena u skladu s propisima o uredskom i arhivskom poslovanju FzZOFBIH. FzZOFBIH u skladu sa članom 14.(2) ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, podnosiocu zahtjeva za pristup informacijama omogućava pristup informacijama u smislu da se zahtjev obrađuje, te ukoliko informacija ne sadrži povjerljive podatke, dostavlja primjerke kopije dokumentacije koja sadrži ili obuhvata tražene informacije. 

b) Poduzete su mjere na osiguranju poštivanja rokova iz stava 2.;

•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);

Rok za odgovor po zahtjevu za dostavljanje informacija je 15 dana od dana podnošenja zahtjeva, u skladu sa članom 14, stav 4 ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, sa mogućnošću produženja roka, o čemu podnosilac zahtjeva treba biti obaviješten. Članovima 33.(4) ZoZO-a FBiH/36.(5) ZoZŽS-a RS/32.(4)ZoZŽS-a BD također se predviđa rok od 15 dana. U skladu sa ZoZO-om FBiH, dozvoljeno je produženje ovog roka do jednog mjeseca, u slučajevima kada sadržaj i složenost datih informacija to opravdava. U tom slučaju, podnosilac zahtjeva treba biti obaviješten o produženju roka dostave informacija, kao i o razlozima produženja. U praksi, sličan pristup bi se trebao primjenjivati i u RS i u BD, usljed postojanja odredaba ZoSPI-a. Članom 14. Stav 4. ZoSPI-RS propisana je mogućnost produženja roka za odgovor po zahtjevu za dostavljanje informacija.  

IOzLJP BiH u vezi postupanja po zahtjevima koji se odnose na pristup informacijama generalno primjećuje određena odstupanja u poštivanju rokova, ali se ne može reći da se radi o nekom obimnijem broju. Takav trend IOzLJP BiH ne može generalno povezati sa pitanjima koji se odnose na okoliš, odnosno primjenu Aarhuske Konvencije, ali ukazuju na generalno pitanje koje se nameće pri primjeni testa javnosti i shvatanja pojma izuzetaka, kao i činjenice da jedan broj organa često se poziva i na odredbe drugih zakona (primjera radi ZoZLP BiH).
Iz tog razloga IOzLJP BiH smatra da je potrebno kontinuirano raditi na edukaciji javnih službenika u smislu primjene propisa koji se odnose na pristup informacijama, a sa posebnim naglaskom na Aarhusku konvenciju.

c) U smislu stavova 3. i 4., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:osiguranja izuzeća od zahtjeva;
(i) Izuzeci u smislu ispunjenja zahtjeva;
(ii) Primjenjuje se testiranje interesa javnosti na kraju stava 4.;
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
Relevantni su članovi 5.-9. ZoSPI-a BiH/FBiH/RS koji sadrže osnove za odbijanje zahtjeva koji su uskladu sa odredbama Konvencije, kao i ispitivanje javnog interesa, te članovi 34.(1)(2)ZoZO-a FBiH/37.(1)(2) ZoZŽS-a RS/33.(1)(2) ZoŽS-a BD, koji sadrže osnove za odbijanje zahtjeva koji su u skladu s odredbama Konvencije.   
I član 121. Pravilnika o unutrašnjem sudskom poslovanju reguliše način izuzimanja od saopštavanja traženih informacija.
Prilikom ispitivanja javnog interesa Kantonalni sud u Goraždu uzima u obzir svaku korist i štetu koje mogu proisteći iz saopštavanja zahtijevane informacije cijeneći pri tom da li će biti povrijeđena privatnost trećeg lica, legitimni ciljevi FBiH i povjerljivi komercijalni podaci trećih lica (član 9. ZoSPI FBiH). Ukoliko se utvrdi da je dostavljanje informacije opravdano javnim interesom, informacija će se objaviti bez obzira na izuzetak utvrđen u skladu sa članovima 6.,7. ili 8. ZoSPI FBiH. (član 9. stav 2. ZoSPI FBiH)
d) U smislu stava 5., mjere poduzete kako bi javno tijelo koje ne posjeduje tražene informacije o okolišu poduzelo potrebne radnje;
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
Ova obaveza sadržana je u članovima 13 ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, te članovima 34.(4) ZoZO-a FBiH/37.(3) ZoZŽS-a RS/33.(3) ZoZŽS-a BD. Ukoliko organ uprave ne posjeduje tražene informacije dužan je u najkraćem mogućem roku proslijediti zahtjev organu uprave koji bi mogao imati dane informacije i o istome obavijestiti podnositelja zahtjeva.
FMOiT ukoliko ne sadrži traženu informaciju o okolišu, tada što je prije moguće, obavještava podnosioca zahtjeva da se obrati za traženu informaciju odgovarajućoj instituciji, a najčešće prosljeđuje zahtjev toj instituciji i obaviještava o tome podnosioca zahtjeva.
Kantonalni sud u Sarajevu kada ne posjeduje traženu informaciju, a ima podatak koji organ posjeduje traženu informaciju, predmetni zahtjev će dostaviti nadležnom javnom organu i o tome pismeno obavijestiti podnosioca zahtjeva. Ako ovaj sud ne može utvrditi sjedište nadležnog javnog organa, a nema kontrolu nad traženom informacijom u tom slučaju pismeno obavještava podnosioca zahtjeva o razlozima zbog kojih ne može udovoljiti zahtjevu.

e) U smislu stava 6., mjere poduzete na osiguranju izdvajanja i dostavljanja traženih informacija;

•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH („Službeni glasnik BiH“ , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS („Službeni glasnik RS“ , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
Ako je dio traženih informacija utvrđen kao izuzetak, nadležni javni organ treba izdvojiti takav dio i objaviti ostatak informacija, osim ako usljed ovog razdvajanja informacije nisu postale nerazumljive, u skladu sa članovima 10. ZoSPI-a BiH/FBiH/RS. Slične odredbe sadržane su i u članovima 34.(4) ZoZO-a FBiH i 33.(5) ZoZŽS-a BD. Usvajanjem novog ZoZŽS-a RS, ovakva odredba je izostavljena, iako bi se primjenom ZoSPI-a odredba u suštini trebala provoditi u praksi.   
Ukoliko dio tražene informacije je utvrđen kao izuzetak, Kantonalni sud Sarajevo izdvaja taj dio i priopćava ostatak informacije, osim ako usljed ovog razdvajanja informacija nije postala nerazumljiva.
Kantonalni sud Goražde u slučaju odbijanja pristupa informacijama u cjelosti ili djelimično o tome  obavještava podnosioca zahtjeva rješenjem, koje obavezno sadrži zakonski osnov za izuzeće informacije u smislu ZoSPI-a i člana 121. stav (2) Pravilnika o unutrašnjem sudskom poslovanju kao i pouku o pravnom lijeku sa naznakom i adresom organa kome se žalba podnosi, rok za podnošenje žalbe kao i uputu o pravu obraćanja ombudsmenu sa neophodnim podacima za kontaktiranje ombudsmena. Ukoliko se u zakonskom roku ne udovolji zahtjevu za pristup informacijama stranka- podnosilac zahtjeva ima pravo podnijeti tužbu kod nadležnog suda .

Ako je dio traženih informacija utvrđen kao izuzetak, FzZOFBIH izdvaja takav dio i objavljuje ostatak informacije, na takav način da ista ostaje razumljiva.

f) U smislu stava 7., mjere poduzete da je odbijanje zahtjeva u skladu s utvrđenim rokovima i drugim uvjetima u vezi s odbijanjem zahtjeva;
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH („Službeni glasnik BiH“ , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS („Službeni glasnik RS“ , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakon o upravnom postupku BiH („Službeni glasnik BiH“ , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10 i 66/18)
•	Zakon o upravnom postupku BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 09/02, 08/03,08/04,25/05, 08/07, 36/09, 48/11)

U slučaju odbijanja zahtjeva za pristup informacijama, nadležni organ dužan je dopisom o tome obavjestiti podnosioca zahtjeva, u roku od 15 dana, sa mogućnošću produženja,  te obrazložiti razloge odbijanja i uputiti ga na moguće daljnje postupanje u skladu sa članovima 14.(3)(4) ZoSPI-a BiH/FBiH/RS. Praksa u RS je da se u slučaju odbijanja zahtjeva za  pristup informacijama, donosi rješenje, a ne dopis kako je definisano zakonom. Takva praksa se sprovodi na osnovu sudskih odluka u kojim je zauzet stav da  organi uprave, ukoliko smatraju da su ispunjeni uslovi za odbijanje zahtjeva za pristup informacijama, moraju donositi rjesenja, a ako bi stranka u vezi istih mogla da pokrene odgovarajuce drugostepene postupke.   
 Članovi 34.(3)(6)  ZoZO-a FBiH/37.(3) ZoZŽS-a RS propisuju da razlog odbijanja zahjeva za davanje informacija mora biti obrazložen i da odgovor o odbijanju zahtjeva se daje u pisanom izrazu ukoliko je i sam zahtjev za davanje informacija bio u pisanom izrazu ili ukoliko podnositelj zahtjeva to traži. Rokovi za dostavljanje rješenja se ne propisuju zakonima, pogotovo ne Zakonom o slobodi pristupa informacijama. I sam Zakon o opštem upravnom postupku ne definiše rokove za dostavljanje, već način kako se isto vrši i te odredbe se primjenjuju u slučaju dostavljanja svih rješenja.  Ako je Zakonom o slobodi pristupa informacijama propisano da je rok za donošenje rješenja kojim se zahtjev odbija 15 dana, nema potrebe da se dodatno propisuju i rokovi za dostavljanje. Rjesenja se dostavljaju odmah po njihovom donošenju.
Članom 36. Stav 5. ZoZŽS-e RS propisano je da se odgovor o odbijanju zahtjeva daje u pisanoj formi u roku od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva za pristup informacijama).
U skladu sa članom 33.(3)(6) ZoZŽS-a BD, osnova za odbijanje će se kratko obrazložiti, te ovlašteni odjel će u pisanoj formi obavijestiti podnositelja zahtjeva o odbijanju pristupa informaciji u roku od osam dana od podnošenja zahtjeva za pristup informaciji. 
Također, u skladu sa članovima 15.(2) ZoUP-a BiH/11(3) ZoUP-a FBiH/12.(3) ZoOUP-a RS/11.(2) ZoUPa BD, stranka ima pravo žalbe i onda kada organ nije u određenom roku donio rješenje po njenom zahtjevu (šutnja administracije).   
U slučaju odbijanja zahtjeva za pristup informacijama Kantonalni sud Sarajevo rješenjem obavještava podnosioca zahtjeva o tome i u istom se poučava da može podnijeti prigovor rukovodiocu organa u roku od 8 dana od dana prijema rješenja i ujedno o mogućnosti obavještavanja IOzLJP BiH, ako nije zadovoljan postupanjem suda u konkretnom predmetu.
U slučaju odbijanja zahtjeva za pristup informacijama, FzZOFBIH u roku od 15 dana o tome obavještava podnosioca zahtjeva, te ga upućuje na moguće daljnje postupanje.
Čl. 41. ZoZŽS je propisano da svako lice koje smatra da je njegov zahtjev neosnovano odbijen ima pravo pokretanja postupka za zaštitu svojih prava.

g) U smislu stava 8., mjere poduzete kako bi se ispoštovali uvjeti naplaćivanja.

•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH („Službeni glasnik BiH“ , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS („Službeni glasnik RS“ , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakona o zaštiti ličnih podataka BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 49/06 i 76/11) (ZoZLP BiH)
U skladu sa članom 16. ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, cijene se određuju samo za usluge umnožavanja, osim prvih 10 stranica koje se ne naplaćuju. Relevantan je i član 35. ZoZO-a FBiH/38. ZoZŽS-a RS/34. ZoZŽS BD.  
Kantonalni sud u Goraždu  ne naplaćuje naknadu za objavljivanje traženih informacija za prvih deset stranica tražene informacije. Svaka stranica preko desete stranice naplaćuje se po 0,5KM. U dosadašnjoj praksi nije bilo slučajeva da je tražena informacija bila na više od deset stranica.
Prema navodima IRS stranke u postupku inspekcijskog nadzora imaju pristup kompletnom spisu predmeta sačinjenom u postupku inspekcijske kontrole, a što je regulisano ZoI RS i ZoOUP RS. Trećim licima, kao što su različite organizacije, udruženja građana, mediji itd, a koji nemaju status stranke u postupku omogućen je pristup informacijama iz nadležnosti ovog organa u skladu sa ZoSPI RS i ZoZLP BiH. Ovaj organ do sada niti jednom licu nije uskratio pristup informacijama, niti je naplaćivao naknadu po tom osnovu.
Kantonalni sud u Sarajevu u pogledu naplaćivanja umnožavanja informacije koja ima više od 10 stranica postupa u skladu sa članom. 16. ZoSPI FBIH i Uputstvom za provođenje ZoSPI FBiH.
Na osnovu ZoS BiH, ZoSPI, ZoZLP BiH, BHAS izradila je i objavila na web stranici Agencije „Vodič o pristupu informacijama u Agenciji za statistiku Bosne i Hercegovine“ u kojima su preduzete sve mjere predviđene članom 4. stavovi 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 i 8. Zahtjevi za informacijama su pod ingerencijom Odsjeka za diseminaciju BHAS. 

U AVPS  u skladu sa članom 16. ZoSPI-a BiH/FBiH/RS, cijene se određuju samo za usluge umnožavanja, osim prvih 10 stranica koje se ne naplaćuju

Federalno ministarstvo pravde (u skladu sa članom 3.(2) ZoSPI-a FBiH sadrži širu i precizniju definiciju od one predviđene članom 2.(2) Konvencije, a koje se odnose na definiranje javnih organa vlasti I čan 4. ZoSPI-a FBiH omogućava pravo pristupa svim fizičkim i pravnim osobama, informacijama koje su pod kontrolom javnog organa) je u proteklom periodu pristupilo izradi novog ZoSPI FBiH kako bi se našla adekvatna rješenja, odnosno načinio propis usklađen sa sistemskim propisima BiH, kao i sa propisima Evropske unije (EU). Donošenjem novog ZoSPI FBiH nastoji se u što većem obimu omogućiti pravo na slobodan pristup informacijama svim fizičkim i pravnim licima pod istim uvjetima i uz obezbjeđenje otvorenosti i transparentnosti rada i djelovanja organa javne vlasti, sukladno zakonodavstvu EU, međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima i slobodama, kao i općeprihvaćenim standardima međunarodnog prava, a radi ostvarenja zaštite interesa javnosti u ostvarivanju slobodnog i demokratskog poretka i otvorenog društva.
(a)	U vezi sa stavom 1., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:

(I)	Svaka osoba može imati pristup informacijama, a da pritom ne mora da navodi razloge interesovanja;
(II)	Kopije dokumenata koji sadrže ili obuhvataju tražene informacije budu obezbijeđene;
(III)	Informacije budu pružene na uvid u traženom formatu;

U skladu sa članom 11.(4) ZoSPI-a FBiH javni organ neće ispitivati niti zahtijevati razloge opravdanosti zahtjeva, što je u skladu sa članom 4.(1)(a) Aarhuske konvencije. Članom 14.(2) ZoSPI-a FBiH podnosiocu se ili omogućava pristup informacijama u prostorijama nadležnog javnog tijela, ili mu se omogućava umnožavanje dokumenta, ili mu se omogućava kopija tražene informacije.
(b)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi poštovanje/poštivanje vremenskog okvira navedenog u stavu/stavku 2.;
Rok za odgovor po zahtjevu za dostavljanje informacija je 15 dana od dana podnošenja zahtjeva, u skladu sa članom 14. stav 4 ZoSPI-a FBiH sa mogućnošću produženja roka, o čemu podnosilac zahtjeva treba biti obaviješten.
(c)  U vezi sa stavovima/stavcima 3. i 4., mjere koje su preduzete/poduzete da se:
(I)	Omogući izuzeće od obaveze postupanja po zahtjevu;
(II)	Obezbijedi da se primjenjuje odredba o interesu javnosti koja se pominje na kraju stava/stavka 4.;
Relevantni su članovi 5.-9. ZoSPI-a FBiH koji sadrže osnove za odbijanje zahtjeva koji su uskladu sa odredbama Konvencije, kao i ispitivanje javnog interesa, koji sadrže osnove za odbijanje zahtjeva koji su u skladu s odredbama Konvencije.   
Prilikom ispitivanja javnog interesa uzima se u obzir svaka korist i šteta koja može proisteći iz saopštavanja zahtijevane informacije cijeneći pri tom da li će biti povrijeđena privatnost trećeg lica, legitimni ciljevi FBiH i povjerljivi komercijalni podaci trećih lica (član 9. ZoSPI FBiH). Ukoliko se utvrdi da je dostavljanje informacije opravdano javnim interesom, informacija će se objaviti bez obzira na izuzetak utvrđen u skladu sa članovima 6.,7. ili 8. ZoSPI FBiH. (član 9. stav 2. ZoSPI FBiH)
(d)  U vezi sa stavom/stavkom 5., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da organ javne uprave koji ne posjeduje tražene informacije iz oblasti okoliša/životne sredine preduzme/poduzme potrebne korake;
Ova obaveza sadržana je u članovima 13 ZoSPI-a FBiH. Ukoliko organ uprave ne posjeduje tražene informacije dužan je u najkraćem mogućem roku proslijediti zahtjev organu uprave koji bi mogao imati dane informacije i o istome obavijestiti podnositelja zahtjeva.
FMP ukoliko ne sadrži traženu informaciju, tada što je prije moguće, obavještava podnosioca zahtjeva da se obrati za traženu informaciju odgovarajućoj instituciji, a najčešće prosljeđuje zahtjev toj instituciji i obaviještava o tome podnosioca zahtjeva.
(e)  U vezi sa stavom/stavkom 6., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da se primjenjuje pravilo o izdvajanju i dostupnosti informacija;
Ako je dio traženih informacija utvrđen kao izuzetak, nadležni javni organ treba izdvojiti takav dio i objaviti ostatak informacija, osim ako usljed ovog razdvajanja informacije nisu postale nerazumljive, u skladu sa članom 10. ZoSPI-a FBiH.
(f) U vezi sa stavom 7., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da odluka o odbijanju zahtjeva bude donijeta u roku kao i da se poštuju i druga pravila koja se tiču odbijanja;
U slučaju odbijanja zahtjeva za pristup informacijama, nadležni organ dužan je dopisom o tome obavjestiti podnosioca zahtjeva, u roku od 15 dana, sa mogućnošću produženja,  te obrazložiti razloge odbijanja i uputiti ga na moguće daljnje postupanje u skladu sa članom 14.(3)(4) ZoSPI-a FBiH.
U skladu sa članom 11(3) ZoUP-a FBiH stranka ima pravo žalbe i onda kada organ nije u određenom roku donio rješenje po njenom zahtjevu (šutnja administracije).   
(g) U vezi sa stavom/stavkom 8., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi poštovanje/poštivanje pravila u vezi naplate usluga.

U skladu sa članom 16. ZoSPI-a FBiH cijene se određuju samo za usluge umnožavanja, osim prvih 10 stranica koje se ne naplaćuju.

Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH radi u skladu sa Zakonom o pristupu informacijama BiH, Zakon o zaštiti životne sredine Brčko distrikta BiH, Zakon o upravnom postupku Brčko distrikta BiH i Zakon o administrativnim taksama Brčko distrikta BiH; Članom 10. Zakona o zaštiti životne sredine definiše učešće javnosti i pristup informacijama iz oblasti zaštite životne sredine.i poglavljem VI navedenog Zakona kojim se definiše UČEŠĆE JAVNOSTI I PRISTUP INFORMACIJAMA KOJE SE ODNOSE NA ŽIVOTNU SREDINU (član 30-37)

U Ministarstvu pravde BiH rok za odgovor po zahtjevu za dostavljanje informacija je 15 dana od dana podnošenja zahtjeva, u skladu sa članom 14, stav 4 ZoSPI BiH, sa mogućnošću produženja roka, o čemu podnosilac zahtjeva treba biti obaviješten.

FMOiT je 2020. godine pripremilo i objavilo Instrukciju za postupanje u upravnim postupcima procjene uticaja na okoliš i izdavanju okolišnih dozvola I objavilo na web stranici - Informisanje javnosti i uključivanje u proces donošenja odluka: https://www.fmoit.gov.ba/bs/okolisne-dozvole/okolisna-dozvola.

VIII.	PREPREKE TOKOM PRIMJENE ČLANA/ČLANKA 4

Opišite bilo koje prepreke na koje ste naišli tokom primjene nekog od stavova/stavaka  člana/članka 4.

Odgovor:

Pojedine nadležne institucije nisu donijele troškovnik o visini naknade za davanje informacija, predviđen članovima 35. ZoZO-a FBiH//34 ZoZŽS-a BD. Pa tako u Posavskoj županiji nije donesen troškovnik o visini naknade za davanje informacija, predviđen članom 35. ZoZO-a FBiH a i FzZO FBIH također nije donio troškovnik o visini naknade za davanje informacija.

U Odjeljenju za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH nije bilo prepreka.

IX.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI 
           ODREDBI  ČLANA/ČLANKA 4

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni odredbi o pristupu informacijama iz oblasti okoliša/životne sredine člana/članka 4. Na primjer: da li postoje neki raspoloživi statistički podaci u vezi sa brojem podnijetih i odbijenih zahtjeva i razlozima za odbijanje?

Odgovor:

FMOiT ne vodi evidenciju o zaprimljenim zahtjevima za dostavljanje informacija, o odbijenim zahtjevima niti razlozima odbijanja. Planiraju od 01.01.2018. godine uvesti ovu evidencija i zadužiti odgovornu osoba u ministarstvu.
Također ni AVPJM ne vodi registar zaprimljenih zahtjeva za informacije.
U FzzAP-u postoje statistički podaci o broju podnesenih zahtjeva, broju odbijenih zahtjeva i podaci o razlozima odbijanja. Samo opravdani slučajevi su odbijeni, izdata su Rješenja na koja nisu podnesene žalbe.
Službenik FMPU vodi registar zaprimljenih zahtjeva za davanje informacija i način njihove obrade i završetka.
U periodu od 2014. – 2016. godine u oblasti nadzora urbanističko-građevinske i ekološke inspekcije IRS odgovorio je po svim zahtjevima drugih oragna, organizacija, pravnih i fizičkih lica i to
2014. godine – 21 zahtjeva za pristup informacijama (ZPI), 2015. godine – 19 ZPI i 2016. godine – 18. ZPI
Kantonalni sud u Sarajevu vodi statističku evidenciju o broju primljenih i završenih zahtjeva, kao i o vremenu i  načinu završetka.

Na web stranici FZzJZ na raspolaganju su publikacije, bilteni, izvještaji, vodiči i drugi dokumenti vezani za aktivnosti koje su u nadležnosti javnog zdravstva. Tokom epizoda aerozagađenja, ekstremnih hladnoća i vrućina na web stranici FZzJZ se nalaze preporuke za stanovništvo kako da zaštite zdravlje od navedenih okolišnih riziko faktora. Ove preporuke se stanovništvu prenose i putem medija (gostovanje uposlenika FZzJZ u radio i TV emisijama, pisanje članaka za novine i sl.). Davanje informacija se odbija samo u slučaju nedostatka relevantnih podataka, odnosno ako su u pitanju upiti koji uključuju aktivnosti koje nisu u nadležnosti FZzJZ.

Svakodnevno se distribuira značajan broj informacija o aktivnostima FzZOFBIH, naročito kada je u pitanju finansiranje sredstvima FzZOFBIH, ali i zahtjevi za pojašnjenja te korespondencija u procesu registrovanja i ispunjenja obaveza obveznika plaćanja okolišnih naknada FzZOFBIH na teritoriji FBiH. 

U korespodenciji sa zainteresiranim stranama svaki upit se obradi i da odgovor, jednako kao i u  komunikaciji sa medijima a tiču se bilo zahtjeva za gostovanja u radio i TV emisijama, bilo izjava i pismenih upita medija. Vodič o pristupu informacijama i Index registar sa pregledom i opisom informacija, namjenom i načinom ostvarivanja prava na pristup informacijama je u pripremi. Nije usvojen i kao takav ni objavljen na zvaničnoj web stranici Fonda.

Budući da je jedna od osnovnih aktivnosti Aarhus centra Sarajevo prikupljanje okolišnih informacija koje se nalaze u posjedu javnih organa vlasti, iskustva su prilično loša. U većini slučajeva organi javne vlasti ne odgovaraju na zahtjeve za pristup informacijama u zakonskom roku, a jedan dio organa ne odgovara nikako (šutnja administracije). Aarhus centar Sarajevo u tim slučajevima žalbu šalje IOzLJP BiH, te od nadležnih organa zaprima rješenja. 
Odbijanje zahtjeva za pristup informacijama u cijelosti se također dešava ali razlozi za odbijanje nisu u skladu sa zakonom, zbog čega je Aarhus centar Sarajevo prisiljen podnijeti žalbu nadležnom organu ili pokrenuti upravni spor. Pristup traženim informacijama Aarhus centru Sarajevo do sada nije iziskivao velike troškove.

Aarhus centar Banja Luka: Prema NVO izvorima, najčešća kršenja slobode pristupa informacijama uključuju nepoštovanje proceduralnih rokova, odsustvo obaveznog navođenja mogućnosti korištenja prava na žalbu u pisanim odlukama, neosnovani izuzeci na pravo na pristup informacijama, kao i odbijanje zahtjeva zbog navodnog odsustva nadležnosti. Razlozi za ovakve prepreke mogu biti nedostatak volje da se poštuju obavezujuće, pravne odredbe, kao i nedostatak pravnog znanja zvaničnika javne uprave. Pojedinci, kao i organizacije, koji traže informacije su isuviše često primorani da traže prava na višim administrativnim ili sudskim instancama, da ulože mnogo energije u ove pokušaje, kao i da predvide značajna kašnjenja.
Aarhus centar Banja Luka:  Prema obavezama koje proističu direktno iz Aarhuske konvencije, BiH je takođe potpisnica i Kijevskog protokola o registrima oslobađanja i transfera zagađenja (PRTR), koji je stupio na snagu 2009. godine. Cilj je podstaći pristup javnosti informacijama kroz osnivanje sveobuhvatnost, unapređenje, razvoj  i harmonizovanje  registara zagađivača  na entitetskim nivoima koji mogu olakšati  učešće javnosti u donošenju odluka i doprinijeti smanjenju zagađenja, te koji mogu olakšati učešće javnosti u donođenju odluka o okolišu i doprinijeti prevenciji i smanjenju zagađenja. Prema odredbama protokola, odgovorne vlasti (u slučaju BiH FMOiT) mora prikupiti podatke od vlasnika stacionarnih industrijskih i poljoprivrednih izvora zagađenja i objaviti ih na godišnjoj bazi.

Iako je 2009. godine EU finansirala sa 1.200.000 EUR projekat implementacije EU PRTR direktive u BiH, sprovođenje je daleko od zadovoljavajućeg. Nabavljeni su novi server i softver koji su kratko vrijeme bili online i u eksperimentalnoj upotrebi, nakon čega se odustalo od korištenja i unapređenja ovog sistema. Istovremeno, FMOiT je samostalno i o svome trošku nabavilo software i uspostavilo PRTR ali samo jednom zaposleniku FMOiT je povjerena šifra da pristupi podacima. Umjesto objavljivanja podataka iz registra, tako da budu dostupni javnosti, pristup je ograničen na pojedinačne zahtjeve koji se podnose ministarstvu. Zahtjevima se najčešće odgovara nakon dužeg vremena, i aplikanti često dobiju informaciju prekasno da bi je iskoristili u procesu donošenja odluka. Štaviše, sistem pokriva samo FBiH, dok su RS i BD BiH u fazi razvoja sopstvenih, samostalnih šema. Tokom 2020. godine na prijedlog REC-a pokrenute su aktivnosti i održana online konsultacija oko aplikacije za uspostavu PRTR baze za FBiH, RS, BD i MVTiEO koja bi bila izrađena uz pomoć Njemačke agencije za okoliš. Trenutno se čeka odgovor da li je aplikacija/projekat prihvaćen. Republički hidrometeorloški zavod RS objavio izvode iz PRTR registra za 2016, 2017 i 2018 godinu: https://rhmzrs.com/zivotna-sredina/registar-postrojenja-i-zagadivaca/izvjestaji/. 

Agencija za vodno područje Jadranskog mora i Agencija za vodno područje rijeke Save upite vezane za upravljanje vodama zaprimaju pismenim putem, a odgovore šalju mjerodavnim odjelima, također pismenim putem, u najkraćem mogućem roku. Nismo imali slučaj odbijanja zahtjeva za informacijama. Ne vodi se registar zahtjeva za dostavljanjem informacija.
U Ministarstvu pravde FBiH službenik FMP vodi registar zaprimljenih zahtjeva za davanje informacija i način njihove obrade i završetka.
Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH od prethodnog izvještavanja do pripreme ovog , Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove u čijoj je nadležnosti zaštita životne sredine  je zaprimilo jedan zahtjev i to od starne nevladinog sektora i udovoljeni je zahtjevu. 

X.	ADRESE  INTERNET SAJTOVA RELEVANTNIH 
           ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 4.

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje.
Odgovor:
Agencija za vodno područje Jadranskog mora - http://www.jadran.ba/
Federalnom ministarstvu pravde predstavnici javnosti mogu se obratiti nadležnim organima, koristeći kontakt podatke dostupne na internet stranicama nadležnih organa, naznačenim pod tačkom VI u gornjem dijelu teksta.
Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH - www.vlada.bdcentral.net.

XI.	PRAVNE, REGULATIVNE I DRUGE MJERE KOJE SE ODNOSE NA PRIMJENU ODREDBI O SAKUPLJANJU I ŠIRENJU INFORMACIJA IZ OBLASTI OKOLIŠA/ŽIVOTNE SREDINE IZ ČLANA/ČLANKA 5.

Navedite pravne, regulativne i druge mjere kojima se primjenjuju odredbe o sakupljanju i širenju informacija iz oblasti okoliša/životne sredine iz člana/članka 5.
Objasnite kako se svaki od stavova iz člana/članka 5. primjenjuje. Opišite transpoziciju relevantnih  definicija iz člana/članka 2. i antideskriminacionu odredbu iz člana/članka 3., stav/stavak 9. 
Takođe, posebno opisati:

(a)	U vezi sa stavom 1., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:
(I)	Javna uprava posjeduje i ažurira informacije iz oblasti okoliša/životne sredine;
(II)	Postoji adekvatan dotok informacija do organa javne uprave;
(III)	U vanrednim situacijama širenje odgovorajućih informacija bude trenutno i bez odlaganja;

(b)	U vezi sa stavom/stavkom 2., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da organi javne uprave pružaju informacije iz oblasti okoliša/životne sredine na vidljiv način, kao i da informacije budu praktično dostupne;
(c)	(U vezi sa stavom 3., mjere koje su preduzete/poduzete da se informacije iz oblasti okoliša/životne sredine postepeno prebacuju u elektronske baze podataka i budu lako dostupne javnosti putem javnih telekomunikacionih mreža;U vezi sa stavom/stavkom 4, mjere koje su preduzete/poduzete da se objave i dalje šire državni izvještaji o stanju okoliša/životne sredine;
(d)	Mjere preduzete/poduzete radi širenja informacija navedene u stavu/stavku 5.;
(e)	U vezi sa stavom/stavkom 6., mjere koje su preduzete/poduzete da se ohrabre operateri čije aktivnosti imaju značajan uticaj na životnu sredinu da redovno informišu javnost o uticaju svojih aktivnosti i proizvoda na okoliš/životnu sredinu;
(f)	Mjere preduzete/poduzete da se objave i pruže informacije u skladu sa odredbama iz stava/stavka 7.;
(g)	U vezi sa stavom/stavkom 8., mjere koje su preduzete/poduzete da se razviju mehanizmi koji bi obezbijedili da se javnosti pruži dovoljno informacija o proizvodima;
(h)	U vezi sa stavom/stavkom 9., mjere koje su preduzete/poduzete da se osnuje inventar ili registar zagađivača kojim bi bila obuhvaćena cijela teritorija države.
Odgovor:

Pored podzakonskih akata, koji se navode u odgovorima na pojedina pitanja, relevantni su: 
•	Zakon o hrani BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj: 50/04) (ZoH BiH); 
•	Zakon o hrani Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 19/17);
•	Zakon o zaštiti zdravlja bilja BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj: 23/03) (ZoZZB BiH)
•	Zakon o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj: 03/05) (ZoSSMPB BiH)
•	Zakon o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj: 50/08) (ZoPPRR BiH)
•	Zakon o genetski modificiranim organizmima (“Službeni glasnik BiH”, broj:23/09) (ZoGMO BiH)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/12) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD);
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o vodama RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 50/06, 92/09, 121/12, 74/17) (ZoV RS);
•	Zakon o zaštiti prirode BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZP BD). 
•	Zakon o zaštiti prirode FBiH (Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 66/13)  (ZoZP FBiH);
•	Zakon o zaštiti prirode RS („Službeni glasnik RS“, broj: 20/14) (ZoZP RS);
•	Zakon o zaštiti prirode BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 01/05, 19/07) (ZoZP BD);
•	Zakon o zaštiti zraka FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 33/03, 4/10) (ZoZZ FBiH);
•	Zakon o zaštiti vazduha RS („Službeni glasnik RS“, broj: 124/11, 46/17);
•	Zakon o zaštiti zraka BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZZ BD);
•	Zakon o poljoprivredi FBiH (Službene novine FBiH”, broj: 88/07, 4/10, 7/13) (ZoP FBiH)
•	Zakon o poljogospodarskom zemljištu BD (Službeni glasnik BD”, broj: 1/00, 7/04, 20/06, 19/07) (ZoPZ BD)
•	Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta FBiH (Službene novine FBiH”, broj:  2/06,  72/07, 32/08, 4/10, 13/10 i 45/10) (ZoPPKZ FBiH)
•	Zakon o prostornom planiranju i građenju BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 29/08, 18/17) (ZoPPG BD)
•	Zakon o nacionalnom parku Una (Službene novine FBiH”, broj: 44/08) (ZoNPU)
•	Zako o šumama RS („Službeni glasnik RS“, broj: 75/08, 60/13) (ZoŠ RS);
•	Zakon o šumama BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 02/10) (ZoŠ BD)
•	Zakon o zaštiti zdravlja bilja RS („Službeni glasnik RS“, broj: 25/09) (ZoZZB RS)
•	Zakon o hemikalijama RS („Sl. glasnik RS“, br. 36/09, 88/10, 92/11, 93/12 i 25/15) (ZoH RS)
•	Zakon o statistici BiH („Službeni glasnik BiH“, broj: 26/04, 42/04) (ZoS BiH);
•	Zakon o statistici FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 63/03) (ZoS FBiH);  
•	Zakon o statistici RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 85/03) (ZoS RS);
•	Zakon o poljoprivrednom zemljištu („Službene novine FBiH“, broj: 52/09)

Na državnom nivou relevantni su članovi 6. i 10. ZoH-a BiH; čl. 11., 54., 55., 56., 57., ZoZZB BiH; čl. 61., 64. ZoSSMPB BiH; čl. 15., čl. 16., ZoPPRR BiH; čl. 31.,32., 50. ZoGMO BiH.
U pogledu posjedovanja i dopunjavanja informacija o okolišu od strane nadležnih institucija, relevantni su 28., 29. ZoZO FBiH/ 33., 102. ZoZŽS/ 28.,29. ZoZŽS BD. U FBiH odgovorna institucija za prikupljanje podataka o stanju okoliša je FMOiT, preko drugih ministarstava, stručnih institucija i zavoda (Federalni hidrometeorološki zavod, FZS, itd.). U RS, to je MPUGE, koji to čini preko drugih ministarstava i različitih institucija, kao što su: RHMZ i RZS. Što se tiče dotoka informacija tijelima vlasti, te informiranja u slučaju bilo kakve neposredne prijetnje ljudskom zdravlju, relevantni su članovi 75.,76.,80.,81. ZoZO FBiH/ 92., 107. i 110. ZoZŽS RS/ 72., 73., 74., 76. i 77. ZoZŽS-a BD. 
Također, relevantni su članovi 22. i 23. ZoZO-a FBiH/25 i 26. ZoZŽS-a RS/22. i 23. ZoZŽS-a BD, koji se odnose na sistem informiranja o životnoj sredini. Osim toga, relevantni su i Pravilnik o registrima postrojenja i zagađivanjima („Službene novine FBiH“, broj: 82/07) i Pravilnik o metodologiji i načinu vođenja registra postrojenja i zagađivača („Službeni glasnik RS“, broj: 92/07).

U skladu sa članovima od 98. do 106. ZoV-a FBiH/110.-119. ZoV-a RS, uspostavljen je Informacijski sistem voda, kojim rukovode nadležne agencije za vodna područja u FBiH, odnosno Javna ustanova „Vode Srpske“. Nažalost, BD BiH još uvijek nema ovaj sistem.  Bazom podataka o zaštiti voda u Brčko Distriktu upravlja se putem kompjuteriziranog Geografskog informacijskog sustava (GIS) i Interneta. 

Relevantni su članovi 39. ZoZP-a FBiH/ 91. ZoZP-a RS/ 14. ZoZP-a BD, koji predviđaju uspostavu informacijskog sistema za zaštitu prirode. U svrhu uspostave ovog sistema, doneseni su Pravilnik o uspostavi i upravljanju informacijskim sistemom za zaštitu prirode i vršenju monitoringa („Službene novine FBiH“, broj: 46/06) i Pravilnik o načinu uspostave i upravljanja informacijskim sistemom za zaštitu prirode i sistema praćenja (“Službeni glasnik RS”, broj: 85/05). Članom 92. Zakona o zaštiti prirode Republike Srpske definisano je uspostavljanje informacionog sistema za zaštitu prirode i praćenje stanja.
Relevantni su i članovi 15, 26, 30 i 32 ZoZZ-a FBiH/ 15., 17., 18, 23, 35., 36, 64-69 ZoZV-a RS/ 37., 41., 43., ZoZZ-a BD.  Također, bitni su i članovi 42. ZoP FBiH, 31. ZoPPKZ FBiH i 14. (17) ZoNPU FBiH. U Republici Srpskoj bitni su jos i članovi 86. ZoŠ RS; čl. 7., 14. (j),27., 81., 83. ZoZZB RS; čl. 22. ,23.(5)(6), 58., 84. ZoH RS . U Brčko Distriktu relevantni članovi su 37. (5) ZoŠ BD; 150. ZoPZ BD; 4.(l), 43. ZoPPG BD.

Relevantne su i sljedeće odredbe podzakonskih akata u FBiH: 
•	Član 2. Pravilnika o monitoringu kvaliteta zraka (“Službene novine FBiH”, broj: 12/05 i 916);
•	Članovi 2. i 9. Pravilnika o sadržaju izvještaja o stanju sigurnosti, sadržaju informacija o sigurnosnim mjerama i sadržaju unutarnjih i vanjskih planova intervencije (“Službene novine FBiH”, broj: 68/05);
•	Član 6. Pravilnika o postepenom isključivanju supstanci koje oštećuju ozonski omotač (“Službene novine FBiH”, broj: 39/05);
•	Članovi 3.(5) i 11(4) i (8) Uredbe o ispuštanju otpadnih voda u prirodne recipijente i sisteme javne kanalizacije ("Službene novine Federacije BiH", broj 26/20 i 96/20);
•	Uredba o obavezi dostavljanja godišnjeg izvještaja o ispunjenju uvjeta iz dozvole za upravljanje otpadom (“Službene novine FBiH”, broj: 31/06).   
•	Član 12. Pravilnika o uslovima za rad postrojenja za spaljivanje otpada (“Službene novine FBiH”, broj:  12/05)
•	Član 24. Pravilnika o monitoringu emisija zagadujućih materija u zrak (“Službene novine FBiH”,broj: 12/05);
•	Član.14  Pravilnika o postupcima i mjerama u slučajevima akcidenata na vodama i obalnom vodnom zemljištu ( „Službene novine FBiH“, broj 71/09)
•	Uredbom o uslovima ispuštanja otpadnih voda u okoliš i sisteme javne kanalizacije (»Službene novine Federacije BiH«, br. 26/20 i 96/20)
•	Pravilnik o metodologiji praćenja stanja poljoprivrednog zemljišta („Službene novine
•	FBiH“, broj: 38/11)
•	Pravilnik o utvrđivanju dozvoljenih količina štetnih i opasnih tvari u zemljištu i metodi  
•	njihova ispitivanja („Službene novine FBiH“, broj: 72/09)
•	Pravilnik o uspostavi i upravljanju informacionim sistemom voda („Službene novine FBiH“, broj: 77/09).
•	Uredba o informacionom sistemu upravljanja otpadom (''Službene novine Federacije BiH'', broj: 97/18). 
U RS to su:   
•	Član 2, 9 i 10 Uredbe o vrijednostima kvaliteta vazduha (“Službeni glasnik RS”, broj: 124/12);
•	Član 24 Pravilnika o mjerama za sprečavanje i smanjenje zagađivanja vazduha i poboljšanje kvaliteta vazduha (“Službeni glasnik RS”, broj: 3/15, 51/15, 47/16 i 16/19);
•	Član 6. Uredbe o postepenom isključivanju supstanci koje oštećuju ozonski omotač (“Službeni glasnik RS”, broj: 94/05);
•	Program obaveznih statističkih istraživanja u zdravstvu (“Službeni glasnik RS”, broj: 46/05), kojim se nalaže praćenje i izvještavanje, te kojima se prati sljedeće: stanje zagađenosti i mjere koje su poduzete za zaštitu zraka, vode i zemljišta od jonizirajućeg zračenja i drugih štetnih materija koje ugrožavaju život i zdravlje ljudi, zatim broj analiziranih uzoraka namirnica i predmeta opće upotrebe, kao i broj analiziranih uzoraka voda za piće (prikupljanje dnevno, analiza i obrada godišnje).   
•	Pravilnik o eko oznakama Republike Srpske  (Službeni glasnik RS broj 108/13).
U BD to su:   
•	Član 2. Pravilnika o monitoringu kvaliteta zraka (“Službeni glasnik BD”, broj: 30/06);
•	Član 21. Pravilnika o monitoringu emisija zagađujućih materija u zrak (“Službeni glasnik BD”, broj: 30/06);
•	Član 6. Pravilnika o postepenom isključivanju supstanci koje oštećuju ozonski omotač (“Službeni glasnik BD”, broj: 30/06).   
Na osnovu odredaba navedenih u gornjem dijelu teksta, osigurava se dotok informacija o stanju okoliša. Također, osigurava se da se, u slučaju opasnosti, informacije bez odlaganja distribuiraju.   
•	U slučaju neposredne opasnosti po ljudsko zdravlje ili okoliš, nadležni ministar treba odmah predstavnicima javnosti dostaviti sve podatke koje posjeduju organi uprave i koji bi mogli omogućiti javnosti poduzimanje mjera za sprečavanje ili ublažavanje štete koja proizilazi iz određene opasnosti, u skladu sa članovima 29.(3) ZoZO-a FBiH/29.(2) ZoZŽS-a BD. Javnost treba biti informirana o slučajevima, kao što su intervencije po pitanju incidentnih zagađenja putem sredstava javnog informiranja, putem internet stranice, kao i putem direktnih kontakata i skupova. U skladu sa članovima 9. stav (2) Pravilnika o monitoringu kvaliteta zraka FBiH i Članom 2. Pravilnika o monitoringu kvaliteta zraka (“Službeni glasnik BD”, broj: 30/06); BD, zainteresirana javnost obavještava se o kvalitetu zraka u realnom vremenskom roku, ukoliko koncentracije prekoračuju upozoravajuće i kritične vrijednosti kvaliteta zraka, a mjerna stanica, po svojim tehničkim karakteristikama, omogućava davanje informacije u realnom vremenskom roku. 
•	Član 42. Pravilnika o mjerama za sprečavanje i smanjenje zagađivanja vazduha i poboljšanje kvaliteta vazduha („Službeni glasnik RS“, br. 03/15,  51/15, 47/16) propisuje da se izvještaj o godišnjem bilansu emisija dostavlja za potrebe informacionog sistema RS.

BHAS, u skladu sa članovima 3. i 8. ZoS-a BiH, vrši distribuciju statističkih podataka svim relevantnim institucijama u BiH, zainteresiranim stranama, te akademskim radnicima i privatnim osobama, po zahtjevu.
U skladu sa odredbama člana 6. ZoH, AzSH BiH, obavlja obavještavanje o riziku kako bi nadležni organi BiH, entiteta i BD, subjekti u poslovanju sa hranom i hranom za životinje, potrošači i druge relevantne institucije i interesne strane, dobile pravovremenu, pouzdanu, objektivnu i razumljivu informaciju u vezi sa opasnostima, odnosno riziku povezanom sa hranom i hranom za životinje. Također, shodno članu 10. ZoH, AzSH BiH poduzima korake, ako postoji osnovana summnja da bi hrana ili hrana za životinje mogla predstavljati rizik po ljudsko zdravlje ili zdravlje životinja, te u tom smislu obavještava javnost o opasnostima po zdravlje pri tome identifikujući hranu ili hranu za životinje, rizik koji predstavlja, te mjere koje se poduzimaju ili bi se trebale poduzeti u cilju spriječavanja, smanjenja ili uklanjanja rizika.
Za vrijeme poplava 2014. godine sukladno sa propisanim nadležnostima, Služba za zemljište FZzAP, sačinila je Program hitnih mjera sanacije poplavljenog poljoprivrednog zemljišta na području FBiH i dostavila ga općinskim službama, Federalnom štabu CZ i Vladi. Odlukom Vlade FBiH, a na inicijativu općine Grčanica pokrenut je i još uvijek se provodi Monitoring donjeg toka rijeke Spreče od 2014. godine. Fokus istraživanja  je kontminacija tla organskim polutntima (PAH-ovima). Inicijativom općine Zenice, a kasnije i Odlukom Vlade FBiH pokrenut je i još uvijek se provodi Monitoring o zagađenosti  zemljišta neorganskim i organskim polutantima na području Zenica. Svi Izvještaji koji se izrade u FZzAP, a koji su vezani za neposrednu opasnost po zdravlje ljudi i okoline direktor FZzAP prezentira na sjednicama Vlade FBiH. Izvještaji se dostavljaju općinama i kantonima na čijoj teritoriji je evidentirana kontaminacija tla, kao i na internet stranicu FZzAP. Direktor i ostali državni službenici FZzAP po odobrenju direktora daju izjave za medije ukoliko se zato ukaže potreba. U FZzAP se odmah nakon provedenih laboratorijskih analiza, a  ukoliko se uoči kontaminacija tla odrđenim polutantom opasnim po zdravlje ljudi i okolinu izrađuje prijevremeni izvještaj i vrše dodatna istraživnja na kontaminiranom području. 

U skladu sa članovima od 98. do 106. ZoV-a FBiH uspostavljen je Informacijski sistem voda, kojim rukovode nadležne agencije za vodna područja u FBiH. AVPJM kod postupaka informiranja javnosti u slučajevima incidentnih situacija, koji su definirani i odredbama čl.14  Pravilnika o postupcima i mjerama u slučajevima akcidenata na vodama i obalnom vodnom zemljištu, koristi i Operativnim plan mjera AVPJM u slučaju vanrednih i incidentnih zagađenja.
U skladu sa članom 156. stav 1. tačka 6. Zakona o Vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj 70/06) i Pravilnika o postupcima i mjerama u slučajevima akcidenata na vodama i obalnom vodnom zemljištu („Službene novine FBiH“, broj 71/09), te na temelju člana 47. Statuta Agencije za vodno područje rijeke Save Sarajevo, direktor Agencije za vodno područje rijeke Save Sarajevo donio je ˝Operativni plan mjera Agencije za vodno područje rijeke Save Sarajevo u slučaju vanrednih i incidentnih zagađenja˝.  Ovaj operativni plan je dostupan na web stranici Agencije za vodno područje rijeke Save Sarajevo (www.voda.ba)

U slučaju bilo kakve neposredne prijetnje ljudskom zdravlju, informacije od strane FZzJZ i FMZ budu odmah upućene javnosti i relevantnim institucijama, uz prijedlog odgovarajućih mjera zaštite. Primjeri: pružanje informacija i provođenje aktivnosti u cilju zaštite zdravlja stanovništva u slučaju ekstremnih vremenskih uvjeta (aerozagađenje, velike vrućine i hladnoće, poplave), te u slučaju kontaminacije hrane i vode, pojave zaraznih bolesti i sl.
U skladu sa članom 29. ZoZO FBiH, praksa u Zeničko-dobojskom kantonu je da se u slučaju neposredne opasnosti po ljudsko zdravlje ili okoliš, nadležni ministar  predstavnicima javnosti dostavlja sve podatke kojima ministarstvo raspolaže i koji bi mogli omogućiti javnosti poduzimanje mjera za sprečavanje ili ublažavanje štete koja proizilazi iz određene opasnosti. U slučajevima incidentnih zagađenja javnost se informira putem sredstava javnog informiranja, putem internet stranice, kao i putem direktnih kontakata i skupova. Po pitanju kvaliteta zraka zainteresirana javnost se informira objavljivanjem rezultata mjerenja koja se mogu očitati na displejima, postavljenim na tri lokacije na području Grada Zenice.

b) U smislu stava 2, mjere poduzete na osiguranju jasnosti načina na koji tijela vlasti stavljaju informacije o okolišu na raspolaganje javnosti i stvarne dostupnosti informacija o okolišu;
Relevantni su članovi 20. ZoSPI-a BiH/FBiH/RS. Relevantne institucije imaju zakonsku obavezu da izrade vodič o pristupu informacijama u skladu sa ZoSPI-em. Relevantni su i članovi 28., 29., 35. i 37. ZoZO-a FBiH/38., 40. i 102. ZoZŽS-a RS/28., 29., 34. i 36. ZoZŽS-a BD. Relevantne institucije daju određene informacije o vrsti i obimu informacija u vezi s okolišem, između ostalog, i putem svojih internet stranica. Većina institucija, pored ovoga, ima i kontakt podatke službenika za odnose sa javnošću, kao što je navedeno pod tačkom III stav 2. ili neki način komunikacije sa tom institucijom.  

c) U smislu stava 3., mjere poduzete na osiguranju progresivnog pristupa informacijama o okolišu kroz elektroničke baze podataka koje su lako dostupne javnosti putem javnih telekomunikacijskih mreža;
U skladu sa postojećim propisima, te u nekim slučajevima i samoinicijativno, nadležni organi u BiH na svoje internet stranice postavljaju dostupne informacije u smislu člana 5.(3) Konvencije. Tekstovi usvojenih propisa uglavnom su dostupni javnosti putem internet stranica nadležnih institucija. Međutim, pojedine internet stranice ne sadrže ažurirani prikaz takvih propisa, što može imati negativne posljedice na javnost. Kao što je to slučaj i sa propisima, izrađeni i usvojeni izvještaji (uključujući i one o provedbi različitih konvencija), strategije, planovi i programi, također su, uglavnom, dostupni na internet stranicama nadležnih organa. U pojedinim slučajevima, napori nadležnih institucija u BiH da dokumente, naznačene u gornjem dijelu teksta, učine dostupnim javnosti putem interneta, finansijski su i tehnički podržani od strane međunarodnih donatora (naprimjer, EU, OSCE, itd.).   

U Kantonalnom sudu u Goraždu, kao i u svim sudovima u BiH, moguć je pristup sudskim predmetima putem interneta. Ta usluga namijenjena je strankama u sudskim postupcima, advokatima,  punomoćnicima i zakonskim zastupnicima. Na zahtjev stranke u pisarnici suda se izdaje potvrda o izdavanju jedinstvenog pristupnog koda sa uputstvom na koji način se može pristupiti sudskom predmetu preko interneta. 

U okviru projekta IMPAQ koji finansira Švedska uspostavljen web portal o kvalitetu zraka: https://zrakubih.ba/ ali da još uvijek ne sadrži podatke iz RS.

d) U smislu stava 4, mjere poduzete na objavljivanju i distribuiranju državnih izvještaja o stanju okoliša;

Prvi izvještaj o stanju okoliša u BiH izrađen je 2012. godine, te je iste godine i prezentiran na konferenciji Ujedinjenih naroda o održivom razvoju. Izvještaj je dostupan na internetu. Izvještaj je izrađen uz podršku međunarodnih donatora. On je izrađen na osnovu metodologije preporučene od strane Evropske agencije za okoliš. 

UNECE je objavio "3rd Environmental Performance Review of Bosnia and Herzegovina": https://unece.org/environment-policy/publications/3rd-environmental-performance-review-bosnia-and-herzegovina
Svjetska banka je objavila 2019 izvještaj "Air Pollution Management in Bosnia and Herzegovina" http://documents.worldbank.org/curated/en/117281576515111584/pdf/Air-Quality-Management-in-Bosnia-and-Herzegovina.pdf

e) Mjere poduzete na distribuiranju informacija navedenih u stavu 5;
Svi usvojeni propisi, instrumenti politike djelovanja i odluke o ratifikaciji/pristupanju međunarodnim ugovorima su javni (zajedno sa tekstovima tih ugovora na zvaničnom jeziku), i kao takvi su dostupni javnosti putem službenih listova različitih nivoa vlasti u BiH. Nažalost, pristup službenim listovima u BiH se naplaćuje, što predstavlja smetnju u pristupu ovim podacima. Nadležni organi ulažu napore da relevantni propisi, instrumenti politike djelovanja i međunarodni ugovori budu dostupni putem internet stranica nadležnih organ. Konačno, zainteresirane osobe mogu se obratiti nadležnim organima sa zahtjevom za pristup ovakvim dokumentima (pogledati pod VII ovog izvještaja).  

f) U smislu stava 6., mjere poduzete  na poticanju aktera čije djelatnosti imaju značajan utjecaj na okoliš na redovito obavještavanje javnosti o utjecaju njihovih djelatnosti i proizvoda na okoliš;
Relevantni su članovi 73. ZoZO-a FBiH/92. ZoZŽS-a RS/72. ZoZŽS-a BD. Javnost se obavještava putem nadležnih organa. U pogledu eko-označavanja i kontrole, relevantne su odredbe glave XIII ZoZO-a FBiH/IX ZoZŽS-a RS/XII ZoZŽS-a BD. Pravilnici o eko-oznakama doneseni su u FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 92/07), u RS-u ("Službeni glasnik RS”, broj: 22/08).

g) Mjere poduzete na objavljivanju i pružanju informacija navedenih u stavu 7; 
Izvještaji o stanju okoliša, i drugi relevantni izvještaji koji se koriste za kreiranje okolišne politike i donošenje propisa, objavljuju se na internet stranicama nadležnih organa. Ulaskom Republike Hrvatske u EU, propisi EU iz oblasti okoliša postali su dostupni javnosti u BiH na službenom jeziku putem EUR-Lex-a, odnosno baze podataka propisa EU. Cilj BiH je članstvo u EU. Na tom cilju BiH treba da, u svoje propise, transponira propise EU iz oblasti okoliša. Usvojena je nacionalna strategija aproksimacije iz oblasti okoliša, koja sadrži plan i program transpozicije propisa EU iz oblasti okoliša, te je dostupna javnosti. 
Na web stranici BHAS postoji i set publikacija vezanih za specifična pitanja statistike okoliša. Većina je publikacija u papirnoj kopiji distribuirana i svim relevantnim korisnicima u državi, uključujući nevladine organizacije. To uključuje i veći broj specijalnih saopćenja o statistici okoliša dostupna na web stranici: https://goo.gl/Vhvqgx.

h) U smislu stava 8, mjere poduzete na izradi mehanizama kojima je cilj osigurati stavljanje javnosti na raspolaganje dovoljne količine informacija o proizvodima;
Relevantni su članovi 93. i 94. ZoZO-a FBiH/111. – 114. ZoZŽS-a RS/89. i 90. ZoZŽS-a BD, kao i Pravilnik o eko-oznakama FBiH. Osim toga, relevantan je član 52. ZoGMO-a.   
Podaci o prihodima koji se prikupe po raznim osnovama i namjenski distribuiraju korisnicima, a u skladu sa zakonskom regulativom i prema geografskoj zastupljenosti su dostupni kod FzZO FBiH na upit nadležnih institucija.

i) U smislu stava 9., mjere poduzete na uspostavi državnog sustava popisa ili katastara onečišćenja.
PRTR registar se vodi u skladu sa entitetskim propisima. Problem u BiH je komplikovano ustavno uređenje, tj. još ne postoji tijelo koje objedinjava podatke za katastar onečišćivača za cijelu državu odnosno PRTR. FBiH je uspostavila registar o postrojenjima i zagađivanjima, ali on pokriva 51% teritorije BiH. Podaci su dostupni na upit i putem web stranice http://www.fmoit.gov.ba/ba/page/86/registri-i-izvjescaronivanje. Veliki problem je verifikacija pristiglih podatak tj. podataka upisanih u registar od strane ovlaštenog referentnog centra. Samo validni podaci mogu biti javno dostupni. Do sada, FBiH ima samo ovlašten referentni centar za zrak FHZ. Registar bi trebalo proširiti podacima neophodnim za verifikaciju podataka, te je u tom cilju pripremljen projektni zadatak u FMOiT
U skladu sa Zakonom o FzZOFBIH, FzZOFBIH je dužan uspostaviti i voditi registar obveznika plaćanja općih i posebnih naknada na način definiran propisima koje donosi nadležno ministarstvo. U skladu sa istim, vode se elektronske baze podataka sačinjene od Izvještaja o godišnjim količinama emisija zagađujućih materija, obveznika plaćanja naknada, baze podataka praćenja izvora prihoda kao i praćenja transfera sredstava; zatim  informacije/ potrebe  do kojih se dođe kroz javne pozive, direktni uvid na terenu, zahtjevi nadležnih institucija - prioriteti Vlade FBiH i  kroz koordinaciju sa međunarodnim institucijama.

U cilju optimalnog prikupljanja, korištenja i povezivanja osnovih grupa podataka koje čine osnovu za upravljanje vodama na nivou riječnih sliva, na području Federacije BiH uspostavljen je Informacioni sistem voda kojim upravljaju nadležne Agencije za vodna područja (Agencije za vodno područje rijeke Save i Agencija za vodno područje Jadranskog mora). Prema Zakonu o vodama - članovima od 98. do 106. definisan je sadržaj Informacionog sistema voda (ISV), način upravljanja, ustupanje podataka i pristup inforamcijama iz ISV-a.

Relevantne su i sljedeće odredbe podzakonskih akata:
•	Članovi 3(5) i 11(4) i (8) Uredbe o ispuštanju otpadnih voda u prirodne recipijente i sisteme javne kanalizacije („Službene novine Federacije BiH“, broj: 26/20);   
•	Pravilnik o postupcima i mjerama u slučajevima akcidenta na vodama i obalnom vodnom zemljištu (Službene novine Federacije BiH br.71/09).
•	Pravilnik o uspostavi i upravljanju informacionim sistemom voda („Službene novine Federacije BiH“, broj: 77/09).

U 2017.godini od relevantnih institucija u BiH je usvojena Strategija aproksimacije propisa pravnoj stečevini EU u oblasti zaštite okoliša/životne sredine Bosne i Hercegovine EAS-BiH.
Agencija za vodno područje Jadranskog mora je 
a) u smislu stava 1., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:

(i) da tijela vlasti posjeduju i dopunjuju informacije o okolišu;
(ii) odgovarajućeg dotoka informacija tijelima vlasti;
(iii) da u slučaju bilo kakve neposredne prijetnje ljudskom zdravlju ili okolišu, odgovarajuće informacije budu odmah i bez odlaganja upućene javnosti;
...U skladu sa članovima od 98 do 106 ZoV-a FBiH/110-119 ZoV-a RS, uspostavljen je Informacijski sistem voda, kojim rukovode nadležne agencije za vodna područja u FBiH, odnosno Javna ustanova „Vode Srpske“.
Postupci informiranja javnosti u slučajevima incidentnih situacija, definirani su i odredbama čl.14  Pravilnika o postupcima i mjerama u slučajevima akcidenata na vodama i obalnom vodnom zemljištu, Sl. nov FBiH 71/09, 102/18, kao i Operativnim planom mjera Agencije za vodno područje Jadranskog mora u slučaju vanrednih i incidentnih zagađenja, te Federalnim operativnim planom (Službene novine FBiH broj: 19/20)

Agencija za sigurnost hrane
stav 1. (III)
Shodno članu 6. Zakona o hrani (Službeni glasnik BiH broj: 50/04), (u daljem tekstu: Zakon o hrani), obavještavanje o riziku obavlja Agencija da bi nadležni organi, subkekti u poslovanju sa hranom i subjekti u poslovanju sa hranom za životinje, potrošači, druge nadležne institucije i interesne strane dobili pravovremenu, pouzdanu, objektivnu i razumljivu informaciju o opasnostima, odnosno riziku povezanim sa hranom, odnosno hranom za životinje.

Također, u skladu sa članom 10. Zakona o hrani ukoliko postoji osnovana sumnja da bi hrana ili stočna hrana mogla predstavljati rizik za zdravlje ljudi ili životinja, Agencija poduzima sve mjere da obavijesti javnost o opasnostima za zdravlje, pri tome treba identificirati hranu ili stočnu hranu u najvećoj mogućoj mjeri, navodeći vrstu hrane ili stočne hrane rizik koji predstavlja, te mjere koje se poduzimaju ili će se poduzeti za sprječavanje, smanjenje ili uklanjanje rizika.
U Odjeljenju za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH odredbe o sakupljanju i širenju informacija o zaštiti životne sredine provode se shodno Zakonu o zaštiti životne sredine Brčko distrikta BiH . Npr. Informacije , (donošenje zakonskih i podzakonsih akata , važnih dokumenata iz oblasti životne sredine (Strategije, Akcioni planovi) objavljuju se na internet stranici Vlade Brčko distrikta BiH, kako bi se zainteresovana  javnost upoznala  sa dešavanjima koje provodi nadležno odjeljenje za zaštitu životne sredine i davala svoje primjedbe i sugestije na nacrt objavljenih dokumenata, i ako su isti opravdani, bili bi uvršteni u konačnu verziju dokumenata.

XII.	PREPREKE NA KOJE SE NAILAZI TOKOM PRIMJENE ČLANA/ČLANKA 5.

Opišite ako se tokom primjene nekog od stavova/stavaka člana/članka 5. naišlo na neku prepreku.

Odgovor:

Iako je to predviđeno zakonskom regulativom, nadležni zavodi ne posjeduju tehničke mogućnosti da pravovremeno informiraju javnost o kvalitetu zraka, osim u nekoliko većih gradskih centara u BiH. Predstavnici NVO-a ukazuju na propuste u izvještavanju javnosti o slučajevima, kao što su intervencije po pitanju incidentnih zagađenja, putem sredstava javnog informiranja, putem internet stranica, kao i putem direktnih kontakata i skupova. Predstavnici NVO-a smatraju da su podaci koje objavljuje BHAS nepotpuni, teško pristupačni i njihova forma teško je razumljiva, te ukazuju na nepostojanje koordinacije između različitih baza podataka, koje sadrže informacije o okolišu. Brčko distrikt BiH ne posjeduje informacijski sistem za zaštitu prirode.

U BiH je trenutno  u toku proces transpozicije propisa EU iz oblasti okoliša u propise u BiH, ali pregled napretka u procesu usklađivanja ovih propisa nije dostupan javnosti u smislu člana 5(3) Konvencije. Dostupnost ovakvog jednog pregleda dao bi javnosti mogućnost da prati rad nadležnih tijela u BiH na efikasniji način.
Nadležnost zaštite okoliša je na entiteskom nivou i nivou BD. Velika prepreka u razvoju PRTR sistema tj. katastra zagađivača je to što bi se državna baza katastra zagađivanja morala voditi na državnom nivou. 

Članom 102. Zakona o zaštiti životne sredine je propisano da Republički hidrometeorološki zavod RS vodi Registar ispuštanja i prenosa zagađujućih materija. 
PRTR baza zahtijeva održavanje, stalni razvoj i nadogradnju što znači da je neophodno predvidjeti određena budžetska sredstva. Postojeća PRTR baza na Federalnom nivou mora imati razvijen GIS sistem, tj.prostorni raspored PRTR postrojenja koja u bazu već unose geografsku širinu i dužinu. Neophodna je pomoć u uspostavi baze na državnom nivou.
Velika prepreka u razvoju PRTR sistema tj. katastra zagađivača je to što se državna baza katastra zagađivanja mora voditi na državnom nivou. Nadležnost zaštite okoliša je na entiteskom nivou i nivou BD. Osim toga, PRTR baza zahtijeva održavanje, stalni razvoj i nadogradnju što znači da je neophodno predvidjeti određena budžetska sredstva. Postojeća PRTR baza na Federalnom nivou mora imati razvijen GIS sistem, tj.prostorni raspored PRTR postrojenja koja u bazu već unose geografsku širinu i dužinu. Neophodna je pomoć u uspostavi baze na državnom nivou.

U Odjeljenju za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH nije bilo prepreka.

XIII.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI ODREDBI  ČLANA/ČLANKA 5

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni odredbi o sakupljanju i širenju informacija iz oblasti okoliša/životne sredine u članu 5. Na primjer: da li postoje neki statistički podaci o objavljenim informacijama? 

Odgovor:	

Nadležni organi u BiH podatke o okolišu (uključujući propise, instrumente politike djelovanja, i sl.) distribuiraju putem internet stranica, davanjem odgovora na zahtjeve i učešćem na seminarima, radionicama i informativnim emisijama u raznim medijima. Većina institucija ima imenovanog službenika za odnose sa javnošću. Izrada elektronskih baza podataka kojima će se moći pristupiti putem interneta je u toku. 
Predstavnici NVO sektora upućuju primjedbe na nepostojanje informacija na internet stranicama, iako su prethodno, od strane nadležnih institucija, upućeni na njih. 
Agencije za vode u FBiH, putem svojih internet servisa, omogućile su dostupnim GIS i podatke s automatskih hidroloških stanica zainteresiranim nadležnim institucijama.
Nažalost, ne postoje inicijative kako bi pristup službenim listovima u BiH bio besplatan, čime bi se unaprijedio pristup javnosti relevantnim propisima, instrumentima politike djelovanja i međunarodnim ugovorima. 

Tako npr. AVPJM putem svoje web stranice (www.jardan.ba) omogućava pristup sljedećim informacijama: godišnjim izvještajima o stanju kvalitete površinskih i podzemnih vodnih tijela na vodnom području Jadranskog mora, rezultatima monitoringa fizikalno kemijskih i bioloških elementata za ocjenu stanja vodnih tijela, GIS i podatke s automatskih hidroloških stanica, izdatim vodnim aktima, strateškim i planskim dokumentima iz oblasti upravljanja vodama, te zakonskoj regulativi iz oblasti upravljanja vodama.
AVPS na svojoj web stranice (www.voda.ba) omogućava pristup slijedećim informacijama: GIS i podatci sa automatskih hidroloških stanica, izdatim vodnim aktima, strateškim i planskim dokumentima iz oblasti upravljanja vodama, te zakonskoj regulativi iz oblasti upravljanja vodama. Sve dodatne informacije se mogu dobiti putem e-maila info@voda.ba

Na web stranici BHAS postoji i statistika o objavljenim statističkim informacijama, pa tako i u vezi objavljivanja informacija o okolišu.
Anketa o zadovoljstvu korisnika, 2017.
Anketa o zadovoljstvu korisnika, 2014.

U FzZO FBiH nema statistike. Svaki upit se obradi i da odgovor. Statistike o broju zahtjeva ne postoje, ali se nalaze u ukupnoj evidenciji izlaza pošte FzZOFBIH. Na mnoga pitanja se odgovara i elektronskim putem, te se na ovaj način može izvršiti pregled svih distribuiranih odgovora na osnovu zahtjeva za pristup informacijama. Svakodnevno se distribuira značajan broj informacija o aktivnostima FzZOFBIH, naročito kada je u pitanju finansiranje sredstvima FzZOFBIH ali i zahtjevi za pojašnjenja, te korespondencija u procesu registrovanja i ispunjenja obaveza obveznika plaćanja okolišnih naknada FzZOFBIH na teritoriji FBiH. Podaci relevantni za rad FzZOFBIH distribuiraju se putem zvanične internet stranice, davanjem odgovora na zahtjeve i učešćem na seminarima, radionicama i informativnim emisijama u raznim medijima. U korespodenciji sa zainteresiranim stranama svaki upit se obradi i da odgovor, jednako kao i u komunikaciji sa medijima, a tiču se bilo zahtjeva za gostovanja u radio i TV emisijama, bilo izjava i pismenih upita medija. U pripremi je i Vodič o pristupu informacijama i Index registar sa pregledom i opisom informacija, namjenom i načinom ostvarivanja prava na pristup istima. Realizacija projekata je posredstvom lokalnih, federalnih, državnih radio i TV stanica medijski pokrivena, izvještavanje relevantnih institucija o aktivnostima Fonda, izrada biltena, promotivnih materijala, javne prezentacije, okrugli stolovi, naučni skupovi itd.
Odgovor na ovaj član od Aarhus centara je naveden u sklopu člana 4.

AVPJM putem svoje web stranice (www.jardan.ba) omogućava pristup sljedećim informacijama: godišnjim izvještajima o stanju kvalitete površinskih i podzemnih vodnih tijela na vodnom području Jadranskog mora, rezultatima monitoringa fizikalno kemijskih i bioloških elementata za ocjenu stanja vodnih tijela, GIS i podatke s automatskih hidroloških stanica, izdatim vodnim aktima, strateškim i planskim dokumentima iz oblasti upravljanja vodama, te zakonskoj regulativi iz oblasti upravljanja vodama.
Republički hidrometeorloški zavod RS objavio izvode iz PRTR registra za 2016, 2017 i 2018 godinu: https://rhmzrs.com/zivotna-sredina/registar-postrojenja-i-zagadivaca/izvjestaji/.

XIV.	ADRESE  INTERNET SAJTOVA RELEVANTNIH ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 5.

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje:

Odgovor:	

Iste one koje su navedene pod odgovorom na isto pitanje u pogledu člana 3 Konvencije.

Agencija za vodno područje Jadranskog mora - http://www.jadran.ba/
Ministarstvo pravde FBiH - Predstavnici javnosti mogu se obratiti nadležnim organima, koristeći kontakt podatke dostupne na internet stranicama nadležnih organa, naznačenim pod tačkom VI u gornjem dijelu teksta.

Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH - www.vlada.bdcentral.net

XV.	PRAVNE, REGULATIVNE I DRUGE MJERE KOJE SE ODNOSE NA PRIMJENU ODREDBI O UČEŠĆU JAVNOSTI U ODLUČIVANJU O POSEBNIM AKTIVNOSTIMA IZ ČLANA/ČLANKA 6.

Navedite pravne, regulativne i druge mjere kojima se primjenjuju odredbe o učešću javnosti u odlučivanju o posebnim aktivnostima iz člana/članka 6.

Objasnite kako se svaki od stavova/stavaka iz člana/članka 6. primjenjuje. Opišite transpoziciju relevantnih  definicija iz člana/članka 2. i antidiskriminacione odredbe iz člana/članka 3., stav/stavak 9. 
Posebno opisati:

(a)	U vezi sa stavom/stavkom 1., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:
(I)	Odredbe člana/članka 6. budu primijenjene kada se donose odluke o tome da li da se dozvole predložene aktivnosti navedene u aneksu I Arhuske konvencije;
(II)	Odredbe člana/članka 6 budu primijenjene na odluke o predloženim aktivnostima koje nisu navedene u aneksu I, a mogu imati značajan uticaj na okoliš/životnu sredinu;
(b)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da je zainteresovana javnost informisana, na adekvatan, pravovremen i djelotvoran način, na samom početku procedure donošenja odluka u vezi sa životnom sredinom o svemu što je pomenuto u stavu/stavku 2.;
(c)	(v)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da vremenski rokovi koji se odnose na procedure učešća javnosti budu u skladu sa zahtjevima navedenim u stavu/stavku 3..;
(d)	U vezi sa stavom/stavkom 4., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da se javnost uključi na samom početku procedure;
(e)	U vezi sa stavom/stavkom 5., mjere koje su preduzete/poduzete da se ohrabre budući podnosioci zahtjeva da prepoznaju zainteresovanu javnost, da uzmu učešće u diskusijama i da pruže informacije u vezi sa ciljevima prijavljivanja prije nego što se prijave za dozvolu;
(f)	U vezi sa stavom/stavkom 6., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:
(I)	Nadležni organi javne uprave pruže zainteresovanoj javnosti sve informacije relevantne za donošenje odluka navedene u stavu 6 koje su dostupne u vrijeme sprovođenja procedure učešća javnosti;
(II)	Posebno da nadležni organi javne uprave pruže zainteresovanoj javnosti informacije navedene u ovom stavu/stavku;

(g)	U vezi sa stavom/stavkom 7., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da procedure učešća javnosti dozvole javnosti da podnosi komentare, informacije, analize ili mišljenja koja smatra relevantnim za predloženu aktivnost;
(h)	U vezi sa stavom/stavkom 8., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da se pri donošenju odluka uzme u obzir i ishod učešća javnosti;
(i)	U vezi sa stavom/stavkom 9., mjere koje su preduzete/poduzete da se javnost u najkraćem roku obavijesti o odluci u skladu sa odgovarajućom procedurom;
(j)	U vezi sa stavom/stavkom 10., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da se kada organ javne uprave ponovo razmotri ili ažurira uslove za obavljanje aktivnosti koja je navedena u stavu/stavku 1., primjenjuju odredbe iz stavova/stavaka 2 – 9  pošto budu unijete neophodne izmjene, na odgovarajućim mestima;
(k)	U vezi sa stavom/stavkom 11., mjere koje su preduzete/poduzete da se primjene odredbe člana/članka 6. na odluke o tome da li da se odobri namjerno ispuštanje genetski modifikovanih organizama u okoliš/životnu sredinu.
Odgovor:

Važne definicije iz člana 2. i uvjeti nediskriminacije iz člana 3.(9) navedeni su u odgovoru za član 4.

Relevantni su:
•	ZoV FBiH; ZoV RS; ZoZV BD;  
•	Pravilnik o pogonima i postrojenjima za koje je obavezna procjena utjecaja na okoliš i pogonima i postrojenjima koji mogu biti izgrađeni i pušteni u rad samo ako imaju okolinsku dozvolu (“Službene novine FBiH”, broj: 19/04 i 1/21) (PPP FBiH); 
•	Pravilnik o projektima za koje se provodi procjena utjecaja na životnu sredinu i kriteriji za odlučivanje o obavezi provedbe i obimu procjene utjecaja na životnu sredinu (“Službeni glasnik RS”, broj: 124/12) (PPUnŽS RS), Pravilnik o postrojenjima koja mogu biti izgrađena i puštena u rad samo ukoliko imaju okolinsku dozvolu (“Službeni glasnik RS”, broj: 124/12) (UoP RS); 
•	Pravilnik o pogonima i postrojenjima za koje je obavezna procjena utjecaja na životnu sredinu i pogonima i postrojenjima koji mogu biti izgrađeni i pušteni u rad samo ako imaju okolinsku dozvolu (“Službeni glasnik BD”, broj: 30/06) (PPP BD);  
•	Pravilnik o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanja vodnih akata (“Službene novine FBiH”, broj: 6/08, 57/09, 72/09, 68/12); 
•	Uredba o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama (“Službeni glasnik RS”, broj: 35/07).

IOzLJP BiH ukazuje da je potrebna proaktivna transparentnost, te da vlasti trebaju sagledati sve moguće načine da o tome upoznaju što veći broj lica, kroz postupke informiranja. Isto tako, proces javnih konsultacija treba biti shvaćen u što širem smislu, počevši od javnosti, zainteresiranih strana kao i stranaka u postupku.

Posebno opišite sljedeće:
•	U smislu stava 1., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg: 

(i) primjenjivanja odredaba člana 6. koje se odnose na odluke o tome treba li dopustiti   predložene djelatnosti navedene u Aneksu I Konvencije;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Pravilnik o pogonima i postrojenjima za koje je obavezna procjena utjecaja na okoliš i pogonima i postrojenjima koji mogu biti izgrađeni i pušteni u rad samo ako imaju okolinsku dozvolu (“Službene novine FBiH”, broj: 19/04 i 1/21) (PPP FBiH); 
•	Pravilnik o projektima za koje se provodi procjena utjecaja na životnu sredinu i kriteriji za odlučivanje o obavezi provedbe i obimu procjene utjecaja na životnu sredinu (“Službeni glasnik RS”, broj: 124/12) (PPUnŽS RS), 
•	Pravilnik o postrojenjima koja mogu biti izgrađena i puštena u rad samo ukoliko imaju ekološku/okolinsku dozvolu (“Službeni glasnik RS”, broj: 124/12) (UoP RS); 
•	Pravilnik o pogonima i postrojenjima za koje je obavezna procjena utjecaja na životnu sredinu i pogonima i postrojenjima koji mogu biti izgrađeni i pušteni u rad samo ako imaju okolinsku dozvolu (“Službeni glasnik BD”, broj: 30/06) (PPP BD);   
Za odobravanje aktivnosti koje su navedene u Anexu 1 Aarhuske konvencije, su domaćim zakonodavstvom predviđena dva postupka i to postupak procjene uticaja na okoliš i izdavanja okolišne dozvole. Tokom oba postupka, primjenjuju se relevantne odredbe ZoZO-a FBiH/ZoZŽS-a RS/ZoZŽS-a BD, a supsidijarno, ZoUP-a FBiH/ZoOUP-a RS/ZoUP-a BD. Obaveza sudjelovanja javnosti u odlukama o posebnim djelatnostima je propisana članom 36. ZoZO FBiH/ 39. ZoZŽS RS/ 35. ZoZŽS BD. Aktivnosti navedene u Anexu I Konvencije sadržane su u PPP FBiH/PPUnŽS RS/UoP RS/PPP BD.
Aktivnosti navedene u Aneksu I Konvencije sadržane su i u PPP ŽP i za odobravanje ovih aktivnosti kantonalno ministarstvo Posavske Županije provodi postupak izdavanja okolinske    dozvole.

Za pogone i postrojenja  koji se nalaze ispod pragova utvrđenih u PPP FBiH i zahvate u prostoru koji nisu navedeni u ovom pravilniku okolinsku dozvolu izdaje nadležno kantonalno ministarstvo. U Zeničko-dobojskom kantonu vežeći je Pravilnik o pogonima i postrojenjima koji mogu biti izgrađeni i pušteni u rad samo ako imaju okolinsku dozvolu „(Službene novine FBiH“ broj: 14/13). U pravilniku su navedeni pogoni i postrojenja te zahvati u prostoru za koje nije potrebna procjena uticaja na okoliš i pogoni i postrojenja ispod pragova utvrđenih federalnim prvilnikom. S obzirom da kantoni izdaju okolinske dozvole za manje pogone i postrojenja za koje nije potrebna procjena uticaja na okoliš, ni javnost nije posebno zainteresovana za  postupak izdavanja okolinskih dozvola, iako u skladu sa relevantnim propisima, ima mogućnost učešća u donošenju ovih odluka na propisan način.

Za pogone i postrojenja  koji se nalaze ispod pragova utvrđenih u PPED RS i zahvate u prostoru koji nisu navedeni u ovom pravilniku ekološku dozvolu izdaje jedinica lokalne samouprave

(ii) primjenjivanja odredaba člana 6. koje se odnose na odluke o predloženim djelatnostim izvan opsega Aneksa I, a koje mogu imati značajne učinke na okoliš;
U pogledu nekih aktivnosti, pragovi sadržani u podzakonskim aktima naznačenim u gornjem dijelu teksta, spušteni su u odnosu na one naznačene u Aneksu I Konvencije. Osim toga, u FBiH i RS, kantoni i jedinice lokalne samouprave izdaju okolinske/ekološke dozvole za aktivnosti koje nisu sadržane u podzakonskim aktima naznačenim u gornjem dijelu teksta.

U RS nema slučajeva izdavanja ekološke dozvole za postrojenja koja nisu navedena u u Aneksu I Konvencije.
    
Javnost, u skladu sa relevantnim propisima, ima mogućnost učešća u donošenju ovih odluka na propisan način.  
Primjenjivanja odredaba člana 6. koje se odnose na odluke o predloženim djelatnostim izvan opsega Aneksa I, a koje mogu imati značajne učinke na okoliš FMOiT smatra da se najbolje ostvaruje kroz animiranje jedinica lokalne samouprave  koji najbolje mogu informisati javnost putem javnog oglašavanja, objavom na lokalnim radio ili TV stanicama, konataktom sa NVO na svom području, razgovorom sa lokalnim stanovništvom i dr., u skladu sa važećom legislativom i ostalim prostornim i planskim dokumentima.

b) Mjere poduzete na osiguranju da zainteresirana javnost bude informirana na samom početku postupka odlučivanja o okolišu, na odgovarajući, pravodoban i djelotvoran način, o pitanjima navedenim u stavu 2;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Zakon o koncesijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 32/02, 56/04) (ZoK BiH)
•	Zakon o koncesijama FBiH („Službene novine FBiH“, broj:40/02, 61/06) (ZoK FBiH)
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o vodama RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 50/06, 92/09, 121/12, 74/17) (ZoV RS);
•	Zakon o zaštiti voda BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07) (ZoZV BD);
•	Pravilnik o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanja vodnih akata (“Službene novine FBiH”, broj: 6/08, 57/09, 72/09, 68/12); 
•	Uredba o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama (“Službeni glasnik RS”, broj: 35/07).
•	Zakon o zaštiti zraka FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 33/03, 4/10) (ZoZZ FBiH);
•	Zakon o zaštiti zraka BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZZ BD);
Relevantne su odredbe člana 36. ZoZO FBiH/ 39. ZoZŽS RS/ 35. ZoZŽS BD kojim je predviđeno da će javnost nakon pokretanja upravnog postupka biti informirana o predloženim djelatnostima, organima uprave odgovornih za donošenje odluke, te toku postupka koji se odnosi na način sudjelovanja javnosti, vremenu i mjestu javne rasprave, organima nadležnim za pružanje informacija kao i orgaima nadležnim za primanje primjedbi i pitanja. Važni članovi su i 61., 62., 63. ZoZO FBiH /56., 69.,-71., 88., 89. ZoZŽS RS/ 59., 66. ZoZŽS BD. U konačnici, vrijedno je pomenuti i članove  10. i 29. ZoZO-a FBiH/12. ZoZŽS-a RS/10. i 29. ZoZŽS-a BD.
Pored Zakona o zaštiti okoliša/životne sredine, ovo pitanje se reguliše i drugim zakonima. Relevantni su i član 15. ZoK BiH/ 19. ZoK FBiH; član 38., 124., 126. ZoV FBiH/ 29., 130. ZoV RS/ 15.ZoV BD, kao i članovi 8., 9. i 10. Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH/ 4., 14. i 15. Uredbe o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama RS. Na dalje, učešće javnosti je predviđeno i članom 1.(3) ZoZZ FBiH/ 2.,3. ZoZZ BD iako nije propisano da javnost treba biti informirana na samom početku postupka odlučivanja o okolišu, na odgovarajući, pravovremen i efikasan način. 
Prema FMOiT u skladu sa čl. 61. ZoZO FBiH,čl 64 ZoŽS RS Zahtjev za prethodnu procjenu uticaja na okoliš podnosi se nadležnom ministarstvu. 
Nadležno ministarstvo dostavlja zahtjev sa pripadajućom dokumentacijom nadležnim organima i zainteresiranim subjektima radi davanja sugestija i primjedaba.  Rok za dostavljanje sugestija i primjedaba je trideset dana od dana prijema zahtjeva. 
U procesu pripreme i usvajanja potrebne zakonske regulative u oblasti zaštite okoliša FzZOFBIH razvija saradnju sa resornim FMOiT, kao i sa drugim ministarstvima unutar Vlade FBiH. Promocija djelotvornost učešća javnosti u procesu izrade propisa nije u nadležnosti FzZOFBiH. 

U RS, članom 64. ZOZŽS RS propisan je postupak za prethodnu procjenu uticaja na životnu sredinu i pokreće se zahtjevom. 
. 
Opisi se daju stručnim tehničkim jezikom, sa tekstualnim, numeričkim i grafičkim podacima, a rezime opisa netehničkim jezikom, na način koji je pogodan za informisanje nadležnih organa, organizacija i javnosti.
FMPU

b) Članom 3., tačka 8) Zakona o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou Federacije Bosne i Hercegovine definisano je da se planiranje prostora zasniva na načelima javnosti i slobodnog pristupa podacima i dokumentima značajnim za planiranje u skladu sa Zakonom i posebnim propisima. 
Članom 7. Uredbe o jedinstvenoj metodologiji za izradu planskih dokumenata definisano je da je u svim fazama pripreme i izrade planskih dokumenata, na svim nivoima prostornog planiranja u Federaciji obavezno obezbijediti sudjelovanje javnosti. Stavom 4 navedenog člana definisano je da se Programom uključivanja javnosti precizno definiraju načini uključivanja javnosti (organiziranje tribina, okruglih stolova, javnih rasprava i drugih oblika uključivanja javnosti) u svim fazama pripreme i izrade planskog dokumenta.
Članom 56. Zakona o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou Federacije Bosne i Hercegovine definisano je da je prije izdavanja odobrenja za građenje Ministarstvo dužno strankama u postupku omogućiti uvid u glavni projekat.

c) Mjere poduzete na osiguranju da vremenski rokovi za postupke u kojima sudjeluje javnost budu usklađeni sa zahtjevima navedenim u stavu 3;

U FBiH javnost se obavještava o javnoj raspravi 15 dana prije održavanja javne rasprave, te javnost ima mogućnost dostaviti svoje sugestije i primjedbe nadležnom ministarstvu 30 dana od dana obavještavanja o javnoj raspravi (članovi 61. i 62. ZoZO-a FBiH). U RS (član 69. stav (3) i čl. 88. ZoZŽS-a RS i BD (član 66. ZoZŽS-a BD) javnost može, u roku od 30 dana od dana objavljivanja obavještenja, podnijeti nadležnom organu mišljenje o zahtjevu za izdavanje ekološke dozvole.  U RS u roku od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva za odobravanje studije uticaja Ministarstvu, nosilac projekta obavezan je da obavijesti javnost i zainteresovanu javnost o podnesenom zahtjevu za odobravanje studije uticaja obavještenjem u jednom od dnevnih listova u Republici Srpskoj dostupnih na teritoriji lokalne zajednice u kojoj se projekat planira.
U FBiH, rok za izjašnjenje po zahtjevu za prethodnu vodnu suglasnost, ne može biti kraći od 5, a ni duži od 30 dana od dana obavještenja o podnesenom zahtjevu, u skladu sa članom 9. Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH. U RS, taj rok prilikom izdavanja vodopravnog akta ne može biti duži od 30 dana, u skladu sa članom 131. ZoV-a RS.

U skladu sa čl. 58. ZoZO FBiH FMOiT dostavlja zahtjev iz stava 1. ovog člana sa pripadajućom dokumentacijom nadležnim organima i zainteresiranim subjektima radi davanja sugestija i primjedaba. Rok za dostavljanje sugestija i primjedaba je trideset dana od dana prijema zahtjeva.  O prethodnoj procjeni uticaja na okoliš obavijestit će se podnosilac zahtjeva i subjekti. U skladu sa čl. 61. ZoZO FBiH, u postupku ocjene Studije o uticaju na okoliš FMOiT obavještava i poziva javnost na raspravu o Studiji putem štampe dostupne na području FBiH.  Sugestije i primjedbe javnosti dostavljaju se nadležnom ministarstvu u roku od 30 dana od dana javnog obavještavanja. U skladu sa čl. 61. ZoZO FBiH, FMOiT organizira javnu raspravu o projektu u prostoru koji je najbliži lokaciji datog projekta o čemu se javnost obavještava najmanje 15 dana prije rasprave. Nadležno ministarstvo priprema zapisnik sa javne rasprave u roku od tri dana od dana održavanja javne rasprave.  

d) U smislu stava 4, mjere poduzete na osiguranju ranog sudjelovanja javnosti;

U skladu s odredbama o učešću javnosti prilikom izdavanja okolinske/ekološke dozvole i vodnih/vodopravnih akata, javnost se informira i poziva na davanje mišljenja, i primjedaba prije nego što su nadležni organi donijeli svoje odluke. 

U skladu sa ZoV FBiH pravna i fizička lica u vezi pripreme plana upravljanja vodama mogu dostaviti agenciji za vodno područje pisane primjedbe na nacrt plana u roku od šest mjeseci nakon njegovog objavljivanja. Time je omogućeno rano učešće javnosti. ZoV BD propisuje da se javnost obavještava  o početku pripreme pojedinih planova najmanje tri godine prije početka razdoblja na koje se plan odnosi i osiguravaju udio javnosti u pripremi i usvajanje relevantnog plana. Slične su odredbe i Zov FBiH.

FMOiT odmah po podnošenju zahtjeva, primjenjuje rano uključivanje javnosti u skladu sa čl. 58. ZoZO FBiH.
FMOiT odmah po podnošenju zahtjeva, primjenjuje rano uključivanje javnosti u skladu sa čl. 58 ZoZO FBiH.

U RS je čl. 80 i čl. 90. st. 4.i 5. opisao način obavještavanja javnosti o podnešenom zahtjevu za izdavanje ekološke dozvole i obavještavanju javnosti o donesenom rješenju o ekološkoj dozvoli.

e) U smislu stava 5., mjere poduzete na poticanju mogućih podnositelja zahtjeva na određivanje zainteresirane javnosti, na otpočinjanje razgovora i na pružanje informacija koje se odnose na ciljeve njihovoga zahtjeva prije nego zatraže dozvolu;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	U skladu sa članom 36. ZoZO FBiH/35.
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
ZoZO BD nadležni organ zahtijevat će od podnositelja zahtjeva animiranje zainteresirane javnosti u sudjelovanju u raspravama prije podnošenja zahtjeva za izdavanjem okolišnog dopuštenja. 

•	U smislu stava 6., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:
(i) da nadležna tijela osiguraju pristup zainteresiranoj javnosti svim informacijama važnim za odlučivanje, kako je navedeno u članu 6. i koje su na raspolaganju za vrijeme odvijanja postupka u kome sudjeluje javnost;
(ii) da nadležna tijela naročito osiguraju pristup zainteresiranoj javnosti informacijama navedenim u ovom stavu;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Pravilnik o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanja vodnih akata (“Službene novine FBiH”, broj: 6/08, 57/09, 72/09, 68/12); 
•	Uredba o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama (“Službeni glasnik RS”, broj: 35/07).

Informacije o osiguranju pristupa zainteresiranoj javnosti sadržane su u članove 37. ZoZO FBiH/ 69. (stav 4) ZoZŽS RS/ 36. ZoZO BD. 
U pogledu procedure izdavanja vodnog akta/vodopravnog akta, relevantan je član 9. Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH, dok je u RS relevantan član 15. Uredbe o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama RS.  
U RS obavještenje sadrži sljedeće informacije:
a) osnovne informacije o zahtjevu,
b) rezime sadržaja i zaključke studije uticaja,
v) vrijeme i mjesto na kojem se obezbjeđuje besplatan uvid javnosti u zahtjev i studiju uticaja,
g) predviđeno vrijeme i mjesto održavanja javne rasprave o studiji uticaja,
d) rok za podnošenje pisanih mišljenja o zahtjevu i studiji uticaja,
đ) adresa na koju se mogu dostaviti mišljenja iz tačke d) ovog člana i 
e) činjenice da je riječ o projektu sa mogućim uticajem na životnu sredinu drugog entiteta ili Brčko Distrikta.

Ministarstvo objavljuje na svojoj internet stranici obavještenje o javnoj raspravi i studiju uticaja, nakon objavljivanja obavještenja u jednom od dnevnih listova dok ne istekne rok za davanje primjedaba i mišljenja iz člana 70. stav 5. ovog zakona.
Nosilac projekta dužan je da obezbijedi zainteresovanoj javnosti besplatan uvid u zahtjev za odobravanje studije uticaja i studiju uticaja u jedinici lokalne samouprave u kojoj se nalazi lokacija datog projekta od dana objavljivanja obavještenja do isteka roka za davanje primjedaba i mišljenja .

Nosilac projekta obavezan je da organizuje javnu raspravu u jedinici lokalne samouprave u kojoj se nalazi lokacija datog projekta, najkasnije u roku od 60 dana od dana podnošenja zahtjeva za odobravanje studije uticaja Ministarstvu.
Poziv na javnu raspravu mora biti objavljen najmanje 15 dana prije održavanja javne rasprave.

FMOiT osigurava učešća javnosti: postavljanjem obavijesti o održavanju javne rasprave ili javnog uvida na web stranici www.fmoit.gov.ba podlink javne rasprave, objavljivanjem poziva za javnu raspravu u dnevnim novinama, dostavljanjem obavještenja dopisom i dostavljenjem dokumentacije na CD-u ili odštampanog primjerka,  dostvaljanjem rješenja zainteresiranim organima i zainteresiranoj javnosti.

FMOiT omogućava pristup informacijama, koje su sadržane u registrima, listama, popisima i dosijeima.besplatno: na upit pisanim putem, na upit putem e-mail pošte, putem web stranice (postavljanjem propratnog teksta i obajavom zahtjeva/studije/plana aktivnosti), pozivom na kontakt telefon.
Federalno ministarstvo okoliša i turizma je 2020. godine izradilo i objavilo Instrukciju za postupanje: informisanje i uključivanje javnosti u proces donošenja odluka za projekte u postupku procjene uticaja na okoliš i izdavanja okolišnih dozvola. Instrukcija je objavljena na web stranici https://www.fmoit.gov.ba/bs/okolisne-dozvole/okolisna-dozvola

g) U smislu stava 7, mjere poduzete na osiguranju da se u postupcima u kojima sudjeluje javnost pruži mogućnost javnosti da dostavi primjedbe, informacije, analize ili mišljenja koje smatra važnima za predloženu djelatnost.;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o vodama RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 50/06, 92/09, 121/12, 74/17) (ZoV RS);
•	Zakon o zaštiti voda BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07) (ZoZV BD);

Relevantni su članovi 37., 48., 61. ZoZO FBiH/ 15.. 40., 55., 66., 69. ZoZŽS RS/ 35., 36., 58., 59., 60. ZoZO BD kojima je propisano da zainteresirana javnost može u pisanom izrazu podnijeti bilo kakve primjedbe, informacije, analize ili mišljenja koje smatra odlučnim za danu djelatnost.

U FBiH relevantan je i član 24. (6) ZoV FBiH kojim je propisano da pravna i fizička lica u vezi pripreme plana upravljanja vodama mogu dostaviti agenciji za vodno područje pisane primjedbe na nacrt plana u roku od šest mjeseci nakon njegovog objavljivanja. Relevantan je i član 24. (5) kojim je propisano da primjedbe i sugestije na prijedlog strategije upravljanja vodama dostavljaju se u roku od tri mjeseca od dana prijema prijedloga. Član 26.(e)Zov RS predviđa rezime javnog informisanja i preduzetih konsultativnih mjera, njihove rezultate i promjene u planu koje su uslijedile kao njihova posljedica. Član 15.(5) ZoV BD predviđa da pisane primjedbe na nacrt plana  javnost dostavlja  u roku od  šest mjeseci nakon njegovog objavljivanja.
Postupci u kojima sudjeluje javnost i koji pružaju mogućnost javnosti da dostavi primjedbe, informacije, analize ili mišljenja koje smatra važnima za predloženu djelatnost u FMOiT je javni poziv na:
•	Javni uvid u dokumentaciju u prostorijama ministarstva
•	Održavanje javne rasprave, obavještavanje 15 dana prije, dostava Studije o procjeni uticaja na okoliš i ostavljanje roka posloije javne rasprave za dostavljanje primjedbi, sugestija i mišljenja na dostavljeni materijal.

U RS i u FBIH svaka objava informacaija i dokumenata u cilju ukjučivanja javnosti sadrži podatke u kom roku i na koju adresu se mogu dostaviti primjedbe, sugestije ili mišljenja.

Postupci u kojima učestvuje javnost i koji pružaju mogućnost javnosti  da dostavi primjedbe u RS su:
•	Javni uvid u dokumentaciju (Studiju uticaja na životnu sredinu).
•	Javna rasprava.
•	Javni uvid u postupku izdavanja ekološke dozvole.

h) U smislu stava 8, mjere poduzete na osiguranju da odluka uzima u obzir ishod sudjelovanja javnosti;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Uredba o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama (“Službeni glasnik RS”, broj: 35/07).
•	Zakon o upravnom postupku BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10)

ZoZO FBiH/ZoZŽS RS/BD ne sadrže odredbe koje se odnose na to da prijedlozi i primjedbe javnosti budu uzete u obzir pri izdavanju okolinske/ekološke dozvole. Član 89. stav 1. ZoZŽS RS propisuje da organ nadležan z a izdavanje ekološke dozvole donosi rješenje o izdavanju ekološke dozvole i njenom sadržaju na osnovu zahtjeva odgovornog lica, priložene dokumentacije, kao i pribavljenog mišljenja jedinice lokalne samouprave i zainteresovane javnosti, u roku od 60 dana od dana prijema urednog zahtjeva za izdavanje ekološke dozvole.

Osim toga, ZoZO FBiH/ZoZŽS BD ne sadrže obavezu inkorporiranja prijedloga i primjedaba javnosti pri odobravanju studije o utjecaju na okoliš, dok, u skladu sa članom 71. ZoZŽS-a RS, nadležno ministarstvo ima obavezu da nosiocu projekta proslijedi svoju ocjenu primljenih primjedaba zainteresirane javnosti, svoj stav o tome, te da, po potrebi, naloži nosiocu projekta da izvrši izmjene i dopune studije. Konačno, u skladu sa članom 73. ZoZŽS-a RS, u obrazloženju rješenja o odobravanju studije, navodi se da li su uzete u obzir primjedbe zainteresiranih strana i javnosti. U RS, odluka po zahtjevu za izdavanje vodopravnog akta, mora sadržavati obrazloženje, s opisom provedenih radnji utvrđivanja osnovanosti ili neosnovanosti zahtjeva, s efektima i zaključcima konsultiranja javnosti, u skladu sa članom 21.(1) Uredbe o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama RS. 
U skladu sa relevantnim odredbama zakona koji uređuju upravni postupak, rješenje kojim se donosi odluka mora da sadrži izvedene dokaze, kao i njihovu ocjenu. Na ovaj način se ispunjavaju obaveze iz Konvencije.   
U FMOiT obrazloženje odluke (rješenja) obavezno sadrži uobzirene primjedbe javnosti.

i) U smislu stava 9., mjere poduzete na osiguranju da javnost bude odmah obaviještena o odluci, u skladu s odgovarajućim postupcima;
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Uredba o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama (“Službeni glasnik RS”, broj: 35/07).
•	Zakon o upravnom postupku BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10)
•	Pravilnik o pogonima i postrojenjima za koje je obavezna procjena utjecaja na okoliš i pogonima i postrojenjima koji mogu biti izgrađeni i pušteni u rad samo ako imaju okolinsku dozvolu (“Službene novine FBiH”, broj: 19/04) (PPP FBiH);  
•	Pravilnik o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanja vodnih akata (“Službene novine FBiH”, broj: 6/08, 57/09, 72/09, 68/12);  
•	Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou Federacije Bosne i Hercegovine („Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine“, br. 2/06, 72/07, 32/08, 4/10, 13/10 i 45/10), član 3, tačka 8., član 56. stav 2. 
•	Uredba o jedinstvenoj metodologiji za izradu planskih dokumenata („Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine“, br. 63/04, 50/07 i 84/10) član 7.  

U skladu sa članovima 37. ZoZO-a FBiH/40. ZoZŽS-a RS/36. ZoZŽS-a BD, nadležni organ uprave obavještava javnost o odluci odmah nakon njenog donošenja. U RS i BD, nadležni organ uprave ima obavezu objavljivanja teksta odluke, kao i razloga na kojima je ona zasnovana. U BD postoji obaveza objavljivanja rješenja o studiji o utjecaju na životnu sredinu, u skladu sa članom 61. ZoZŽS-a BD. Članom 126. ZoV-a FBiH propisuje se obaveza dostavljanja izdatog vodnog akta zainteresiranim stranama i javnosti, ali samo na njihov zahtjev. U RS, relevantan je i član 21(2) Uredbe o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama RS. 
Stranke u upravnom postupku moraju biti obaviještene o odluci, što znači da javnost koja je dala svoje komentare, treba da bude obaviještena o odluci.   
Mjere poduzete na osiguranju da javnost bude odmah obaviještena o odluci, u skladu s odgovarajućim postupcima u FMOiT ostvaruju se dostvaljenjm odluke (rješenja) svim zainteresiranim organima i zainteresiranoj javnosti te objavom odluke (rješenja) na web stranici Ministarstva.
U skladu sa čl. 126. ZoV-a stav (4) i čl. 24. stav (1) Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH rješenje o izdanom vodnom aktu objavljuje se na web stranici AVPJM.

j) U smislu stava 10., mjere poduzete na osiguranju da kada tijelo vlasti razmatra ili dopunjuje radne uvjete djelatnosti navedene u stavu 1., budu primijenjene odredbe stavova 2. do 9. ovoga člana, uz vršenje neophodnih promjena, i gdje je to prikladno.
U skladu sa članom 94.(3) i 95.(3) ZoZŽS-a RS, javnost se obavještava o izvršenoj reviziji ekološke dozvole. U skladu sa članom 5.(6) Pravilnika o postupku revizije i obnavljanju ekoloških dozvola („Službeni glasnik RS“, broj: 28/13), procedura izdavanja ekološke dozvole se prati, ukoliko dođe do značajnih promjena u radu postrojenja. . U ostalim slučajevima, ona se ne prati, ali ispunjavanje obaveza iz ekološke dozvole vrši nadležna inspekcija i, samim tim, postoji mogućnost kršenja člana 6(10) Konvencije.Procedura izdavanja vodnog akta/vodopravnog akta slijedi se kod procedure izmjene vodnog akta/vodopravnog akta u FBiH i RS. Korelacija između procedure produženja i preispitivanja vodnog akta i učešća javnosti nije definirana.  
U FMOiT pri promjeni odluke (rješenja) takođe se primjenjuju odredbe čl. 6. stav 2.-9. Aarhuske konvencije, tj. promijenivši sve ono što treba promijeniti u odluci (rješenju) na temelju mišljenja i primjedbi tj. učešća zainteresirane javnosti.

k) U smislu stava 11., mjere poduzete na primjeni odredaba člana 6. na odluke o tome treba li dopustiti namjerno oslobađanje genetski izmijenjenih organizama u okoliš.
Više podataka o mjerama poduzetim radi primjene odredaba člana 6. na odluke o tome treba li dopustiti namjerno oslobađanje genetski izmijenjenih organizama u okoliš, sadržane su u odgovoru na pitanja po članu 6. bis. 

Agencija za vodno područje Jadranskog mora
Pravilnik o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanja vodnih akata
Posebno opišite sljedeće:
•	U smislu stava 1., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg: 
(i) primjenjivanja odredaba člana 6. koje se odnose na odluke o tome treba li dopustiti   predložene djelatnosti navedene u Aneksu I Konvencije;
  (ii) primjenjivanja odredaba člana 6. koje se odnose na odluke o predloženim djelatnostim izvan opsega Aneksa I, a koje mogu imati značajne učinke na okoliš;
b) Mjere poduzete na osiguranju da zainteresirana javnost bude informirana na samom početku postupka odlučivanja o okolišu, na odgovarajući, pravodoban i djelotvoran način, o pitanjima navedenim u stavu 2;
...Relevantni su članovi 10 i 29 ZoZO-a FBiH/12 ZoZŽS-a RS/10 i 29 ZoZŽS-a BD, a posebno članovi 61 i 62 ZoZO-a FBiH/69 – 71, 88 i 89 ZoZŽS-a RS/59 i 66 ZoZŽS-a BD. Osim toga, relevantni su članovi 124 i 126 ZoV-a FBiH/130 ZoV-a, kao i članovi 22 i 23 Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH/4, 14 i 15 Uredbe o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama RS....
c) Mjere poduzete na osiguranju da vremenski rokovi za postupke u kojima sudjeluje javnost budu usklađeni sa zahtjevima navedenim u stavu 3;
.... U FBiH, rok za izjašnjenje po zahtjevu za prethodnu vodnu suglasnost, ne može biti kraći od 5, a ni duži od 30 dana od dana obavještenja o podnesenom zahtjevu, u skladu sa članom 22 Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH. U RS, taj rok prilikom izdavanja vodopravnog akta ne može biti duži od 30 dana, u skladu sa članom 131 ZoV-a RS.....
d) U smislu stava 4, mjere poduzete na osiguranju ranog sudjelovanja javnosti;
...U skladu s odredbama o učešću javnosti prilikom izdavanja okolinske/ekološke dozvole i vodnih/vodopravnih akata, javnost se informira i poziva na davanje mišljenja, i primjedaba prije nego što su nadležni organi donijeli svoje odluke. Na ovaj način osigurava se rano učešće javnosti....
e) U smislu stava 5, mjere poduzete na poticanju mogućih podnositelja zahtjeva na određivanje zainteresirane javnosti, na otpočinjanje razgovora i na pružanje informacija koje se odnose na ciljeve njihovoga zahtjeva prije nego zatraže dozvolu;
•	U smislu stava 6., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:
(i) da nadležna tijela osiguraju pristup zainteresiranoj javnosti svim informacijama važnim za odlučivanje, kako je navedeno u članu 6. i koje su na raspolaganju za vrijeme odvijanja postupka u kome sudjeluje javnost;
(ii) da nadležna tijela naročito osiguraju pristup zainteresiranoj javnosti informacijama navedenim u ovom stavu;
....U pogledu procedure izdavanja vodnog akta/vodopravnog akta, relevantan je član 22 Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH, dok je u RS relevantan član 15 Uredbe o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama RS.....
g) U smislu stava 7, mjere poduzete na osiguranju da se u postupcima u kojima sudjeluje javnost pruži mogućnost javnosti da dostavi primjedbe, informacije, analize ili mišljenja koje smatra važnima za predloženu djelatnost.;
...U FBiH, javnost se može očitovati o zahtjevu za izdavanje vodnog akta pismenim putem a, također, u skladu sa članom 22 Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH, postoji mogućnost održavanja javne rasprave, ukoliko nadležna agencija ili organ smatra da je to potrebno....
h) U smislu stava 8, mjere poduzete na osiguranju da odluka uzima u obzir ishod sudjelovanja javnosti;
i) U smislu stava 9, mjere poduzete na osiguranju da javnost bude odmah obaviještena o odluci, u skladu s odgovarajućim postupcima;
....Članom 126 ZoV-a FBiH propisuje se obaveza dostavljanja izdatog vodnog akta zainteresiranim stranama i javnosti, ali samo na njihov zahtjev. U RS, relevantan je i član 21(2) Uredbe o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama RS. 
Stranke u upravnom postupku moraju biti obaviještene o odluci, što znači da javnost koja je dala svoje komentare, treba da bude obaviještena o odluci.....
U skladu sa čl. 126 ZoV-a stav 4 i čl. 24. stav 1 Pravilnika o sadržaju, obliku, uvjetima, načinu izdavanja i čuvanju vodnih akata FBiH rješenje o izdanom vodnom aktu objavljuje se na web stranici AVPJM.

j) U smislu stava 10, mjere poduzete na osiguranju da kada tijelo vlasti razmatra ili dopunjuje radne uvjete djelatnosti navedene u stavu 1., budu primijenjene odredbe stavova 2. do 9. ovoga člana, uz vršenje neophodnih promjena, i gdje je to prikladno.
....Procedura izdavanja vodnog akta/vodopravnog akta slijedi se kod procedure izmjene vodnog akta/vodopravnog akta u FBiH i RS. Korelacija između procedure produženja i preispitivanja vodnog akta i učešća javnosti nije definirana....
k) U smislu stava 11, mjere poduzete na primjeni odredaba člana 6. na odluke o tome treba li dopustiti namjerno oslobađanje genetski izmijenjenih organizama u okoliš.

Agencija za sigurnost hrane

Član 6. Aneks I 19. Druge aktivnosti (b) i (c)
Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine, u okviru svojih nadležnosti definisanim odredbama Zakona o hrani („Službeni glasnik BiH“, broj: 50/04), učestvuje u pripremi i izradi propisa o hrani.
Shodno Zakonu o hrani, Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine, u saradnji sa nadležnim organima BiH, entiteta i Brčko distrikta BiH između ostalih je pripremila i izradila Pravilnik o higijeni hrane („Službeni glasnik BiH“, broj: 4/13), Pravilnik o higijeni hrane životinjskog porijekla („Službeni glasnik BiH“, broj 103/12), Pravilnik o službenim kontrolama koje se provode radi verifikacije postupanja u skladu s odredbama propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (Službeni glasnik BiH, br.: 5/13, 62/17), Pravilnik o sirovom mlijeku (Službeni glasnik BiH”, br.: 21/11, 62/14, 17/19) Pravilnik o usitnjenom mesu, poluproizvodima i proizvodima od mesa (“Službeni glasnik BiH”, br.: 82/13, 84/17).

U Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dstrikta izdavanje ekoloških dozvola je praćeno uključivanje javnosti od samog početka a sve u skladu sa Odredbama Zakona o zaštitit životne sredine Brčko distrikta BiH kao i i Pravilnika o pogonima i postrojenjima za koje se provodi procjena uticaja na životnu sredinu i pogonima i postrojenjima koji mogu biti izgrađeni i pušteni u rad samo ako imaju ekološku dozvolu.
Nakon podnesenog zahtjeva da dobijanje ekološke dozvole, dokument koji predstavljava osnov za dobijanje dozvole se objavljuje na službenoj stranici Vlade Brčko distrikta BiH, kako bi  javnost bila obaviještena o pokretanju postupka i mogoćnosti učešća  u donošenju odluka. Zainteresovanoj javnosti je ostavljen rok da u trajanju od 30 dana da mogu dostavljati svoje komentare, primjedbe i sugestije na sadržaj dokumenta, kao i na samoj javnoj raspravi na koju se takođe pozivaju. Nadležno odjeljenje nakon zaprimljenih komentara ili primjedbi odlučuje o relevantnosti istih, nakon čega ih odbacuju ili uvažavaju. Ukoliko su komentari relevantni Nadležni organ razmatra iste, unosi neophodne izmjene i obavještava stranku o odluci a sve u skladu sa odgovarajućom procedurom, odnosno da se pri donošenju odluke uzme u obzir i ishod učešća javnosti.

Ministarstvo pravde BiH unaprijedilo je sistem transporentnosti pomoću web platforme „e-Konsultacije“, koja je razvijena uz ekspertsku podršku projekta „Izgradnja kapaciteta institucija vlasti za učestvovanje u dijalogu sa civilnim društvom“.

XVI.	PREPREKE NA KOJE SE NAILAZI TOKOM PRIMJENE ČLANA/ČLANKA/ČLANKA 6.

Opišite ako se tokom primjene nekog od stavova/stavaka člana/članka 6. naišlo na neku prepreku.

Odgovor:

Iako je zakonima oba entiteta predviđeno učešće javnosti, predstavnici NVO-a ukazuju na probleme kada neki projekt ima utjecaj na građane drugog entiteta. Tako, prema mišljenju predstavnika NVO sektora, u određenim slučajevima iz prakse, oni se ne pozivaju na javne rasprave, ili se javne rasprave ne održavaju u njihovoj blizini, iako su posljedice u njihovoj životnoj sredini. U RS se javne rasprave  održavaju na teritoriji jedinice lokalne samouprave gdje se realizuje projekat.

U FMOiT poteškoće su prepoznali na lokalnom nivou, ako lokalna zajednica tj. nadležna služba u Općini na čijoj teritoriji je namjeravan zahvat u prostoru ne sarađuje u punom kapacitetu na obavještavnju tj. informiranju javnosti i omogućavanju njegovog učešća u donošenju odluka.

U Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH prepreke koje se dešavaju uglavnom se odnose na neslaganje javnosti oko gradnje pojedinih projekata (farme , betonare, itd) u naseljenim mjestu, iako prostorno planska dokumentacija daje mogučnost gradnje, Nadležno odjeljenje, u tom slučaju , provodi proceduru usmenih rasprava u smislu dokazivanja koja je strana u pravu. Time se proces donošenja odluka mnogo oduži s ciljem donošenja vjerodostojne odluke a na obostrano zadovoljstvo. Što znači  da se prilikom donošenja odluke ispoštuju i uvaže svi zakonski propisi kao i uvaže (ako je moguće) primjedbe javnosti.

XVII.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI ODREDBI  ČLANA/ČLANKA 6.

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni odredbi o učešću javnosti u odlučivanju o posebnim aktivnostima iz člana/članka 6. Na primjer: da li ima nekih statističkih podataka ili nekih drugih informacija o učešću javnosti u odlučivanju o posebnim aktivnostima ili o odlukama da se ne primjene odredbe ovog člana/članka na predložene aktivnosti koje se sprovode u cilju nacionalne odbrane.

Odgovor:

Detaljniji podaci o učešću javnosti u smislu člana 6. Konvencije ne postoje. Također, ne postoje podaci o postupcima iz kojih je isključena javnost.   
U FMOiT ne postoje tačni statistički podaci o sudjelovanju javnosti sublimativno.
U pojedinačnim slučajevima procjene uticaja na okoliš gdje je javnost uključena na način što je organizirana javna rasprava, postoje podaci o broju učesnika sa njihovim podacima (listing) koji je sastavni dio spisa i sačinjen je zapisnik sa javne rasprave (sa imenom i prezimenom diskutanta) i njegovim prijedlogom.

Učešće javnosti u pitanjima okoliša se sastoji od dva ključna aspekta. S jedne strane, to je prilika široj javnosti da praktično i efikasno uzme učešće u administrativnim procedurama, koje vode ka konkretnim odlukama ili izdavanju dozvola. Ovaj aspekt se prvo odnosi na prostorno planiranje (i vezane procese), i praktično preko pisanih komentara i javnih rasprava. S druge strane, postoji aspekt (predstavnika) javnosti koji se konsultuju u relevantnim procesima legislativa i donošenja politika. U oba aspekta, regulativa je na nivou dotičnih entiteta. Pravila procedura Parlamenta BiH ne zahtijevaju da se javnost konsultuje u bilo kojem slučaju, osim ukoliko se takva odluka ne donese specifično. Nasuprot tome, parlamenti oba entiteta trebaju u redovne procese uvrstiti i javne konsultacije, međutim, to se često zaobilazi proglašavanjem hitnih procedura. U vezi sa učešćem javnosti u donošenju zakona, podaci iz upitnika za NVO su dali sljedeće rezultate: u periodu 2014.-2016. godine samo su bila 2  slučaja relevantnih javnih konsultacija na državnom nivou, 18 slučajeva na entitetskom nivou, 4 slučaja na kantonalnom nivou i 6 slučajeva na opštinskom nivou. Od ovih 30 slučajeva, u 12 (40%) je prijavljeno da su primjedbe javnosti u većem stepenu usvojene. Primjer dobre prakse učešća javnosti u donošenju zakona na državnom nivou je vladin sajt eKonsultacije.gov.ba. Ova platforma sakuplja i objavljuje informacije o tekućim procesima legislativa, ali omogućava javnosti da podnese ideje i prijedloge. Nažalost, opseg ostaje ograničen na centralne institucije gdje se odlučuje o malom broj pitanja životne sredine. 

Dodatno, aplikanti su prijavili slučajeve zaobilaženja EIA procedura. Ovo se posebno odnosi na gradnju hidroelektrana na rijekama BiH, vrlo sporan problem životne sredine u zadnje vrijeme. Prema zakonu, samo elektrane preko 5 MW instalisane snage zahtijevaju EIA. U RS i u FBIH se za sva postrojenja MHE sprovodi procjene uticaja na životnu sredinu. Da bi to izbjegli, investitori imaju cilj da sagrade veći broj manjih elektrana čiji kumulativni kapacitet prekoračuje ograničenje, ali kao pojedinačno postrojenje ne podliježu EIA. Još gore, investitori nekada podnesu aplikaciju za elektrane ispod ograničenja instalisane snage i kada dobiju potrebne dozvole, apliciraju za povećanje instalisane snage.

Treba se napomenuti da je 2009. godine Bosna i Hercegovina pristupila Konvenciji o procjeni uticaja na životnu sredinu u prekograničnom kontekstu (Espoo Konvencija). Takođe, 2003. godine je potpisan Protokol o strateškoj procjeni na životnu sredinu (SEA protokol), iako se ratifikacija još uvijek čeka, slično PRTR protokolu koji je pomenut ranije. Praksa pokazuje da pored čestog zanemarivanja EIA procedura i/ili ignorisanja primjedbi javnosti, SEA procedure ostaju slabe i rijetke, te većina SEA se vrše samo za dokumentaciju prostornog planiranja. U RS se procedure SEA sprovode od 2012. godine i ZoŽS RS je usklađen sa Protokolom o strateškoj procjeni
Analiza mehanizama slušanja javnosti na lokalnom nivou je poduzeta od strane CZZS i pokazuje da su u većini slučajeva u saglasnosti sa minimalnim zahtjevima koje je postavila Aarhuska konvencija i domaća legislativa. Situacija je komplikovanija kada se radi o sprovođenju EU legislative, kao što je Direktiva o integrisanoj prevenciji i kontroli zagađenja. Čak iako u većini slučajeva, lokalna administracija teži da informiše javnost kroz razne kanale (internet, novine, zvanične oglasne ploče itd.), praktična efikasnost tih pokušaja ostaje niska. Zvanične internet adrese lokalnih administrativnih organa uglavnom ne promovišu informacije o javnim raspravama na adekvatan i korisniku prihvatljiv način, nego je informacija sakrivena pod raznim pod-sekcijama. 
Čak kad se svi formalni zahtijevi učešća javnosti ispune, prečesto se značajan aspekt učešća javnosti izostavi, što potkopava sveobuhvatni cilj učešća javnosti u donošenju odluka o životnoj sredini, kao što je definisano Aarhuskom konvencijom.

Činjenica je da javnost nema pristup zapisnicim sa javnih rasprava, i da nije informisana kako se komentari i prijedlozi rješavaju, te povjerenje u javne organe ostaje vrlo nisko.

Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH za ovaj izvještajni period Nadležno odjeljenje je imalo 2 slučaja.

XVIII.	ADRESE  INTERNET SAJTOVA RELEVANTNIH ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 6.

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje:

Odgovor:
Agencija za vodno područje Jadranskog mora - http://www.jadran.ba/
Agencija za vodno područje rijeke Save - http://www.voda.ba/  

Ministarstvo pravde FBiH
Predstavnici javnosti mogu se obratiti nadležnim organima, koristeći kontakt podatke dostupne na internet stranicama nadležnih organa, naznačenim pod tačkom VI u gornjem dijelu teksta.
Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH - www.vlada.bdcentral.net
Sigurno poštoji još jako puno institucija koje prema članu 6. na svojoj internet stranici uključuju javnost u proces odlučivanja o pojednim aktivnostima. Sve te institucije i njihove internet sajtove je potrebno dodati u ovaj spisak.

XIX.	PRAKTIČNE I/ILI DRUGE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA UČEŠĆE JAVNOSTI U PRIPREMI PLANOVA I PROGRAMA U VEZI SA ZAŠTITOM OKOLIŠA/ŽIVOTNE SREDINE SHODNO ČLANU 7.

Navedite odgovarajuće praktične i/ili druge odredbe koje se odnose na učešće javnosti u pripremi planova i programa u vezi sa zaštitom okoliša/životne sredine shodno članu/članku 7. Opišite transpoziciju relevantnih definicija iz člana/članka 2 i antideskriminacione odredbe iz člana/članka 3, stav/stavak 9. 
Odgovor:

Važne definicije iz člana 2 i uvjeti nediskriminacije iz člana 3.(9), navedeni su u odgovoru za član 4. 
Relevantni su: 
•	Poslovnik Zastupničkog doma Parlamenta FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 69/07); 
•	Poslovnik Narodne skupštine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 66/20); 
•	Poslovnik o radu Skupštine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 17/08, 20/10). 
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o vodama RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 50/06, 92/09, 121/12, 74/17) (ZoV RS);
•	Zakon o zaštiti voda BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07) (ZoZV BD);
•	Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta F BiH (»Službene novine Federacije BiH«, br. 2/06, 72/07, 32/08, 4/10. 13/10 i 45/10 (ZoPPiKZ FBiH)
•	Zakon o uređenju prostora i građenu RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 40/13, 106/15, 3/16 i 84/19) (ZoUPG RS)
•	Zakon o prostornom planiranju i građenju BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 29/08, 18/17) (ZoPPG BD)
•	Zakon o zaštiti zraka FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 33/03, 4/10) (ZoZZ FBiH);
•	Zakon o zaštiti vazduha RS („Službeni glasnik RS“, broj: 124/11, 46/17);
•	Zakon o zaštiti zraka BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZZ BD);
•	Zakon o zaštiti prirode FBiH (Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 66/13)  (ZoZP FBiH);
•	Zakon o zaštiti prirode RS („Službeni glasnik RS“, broj: 20/14) (ZoZP RS);
•	Zakon o zaštiti prirode BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 01/05, 19/07) (ZoZP BD);
•	Uredbe o sadržaju i nosiocima jedinstvenog informacionog sistema, metodologiji prikupljanja i obradi podataka, te jedinstvenim obrascima na kojima se vode evidencije ("Službene novine FBiH", br. 33/07) 
•	Uredba o načinu učešća javnosti u upravljanju vodama (“Službeni glasnik RS”, broj: 35/07)

U skladu sa članom 48. i 49. ZoZO FBiH prijedlog federalne i kantonalne strategije zaštite okoliša mora biti dostupan javnosti radi davanja sugestija i primjedbi. Primjedbe se imaju dostaviti u roku od tri mjeseca, ali se u pomenutim članovima ne propisuje obaveza uzimanja u obzir ishod javnosti niti se javnost uključuje u najranijim fazama donošenja odluka. U Brčko Distriktu ZoZO ne propisuje učešće javnosti prilikom donošenja strateškog plana. ZoZŽS RS u skladu sa članom 55. propisuje da organ nadležan za pripremu plana i programa  obezbjeđuje učešće javnosti u postupku razmatranja izvještaja o strateškoj procjeni prije dostavljanja izvještaja ministarstvu na mišljenje, čime se javnost uključuje u rane faze donošenja odluka. Nadležni organ za pripremu planova i programa dužno je na odgovarajući način obavijestiti javnost o načinu i rokovima za uvid u sadržaj izvještaja te o načinu i rokovima davanja mišljenja, kao  i o vremenu i mjestu održavanja javne rasprave u skladu s propisom kojim se uređuje proces izrade plana i programa. Nadležni organ za pripremu plana i programa, u roku od 30 dana od dana završetka javne rasprave, priprema izveštaj o učešću zainteresovanih organa i organizacija i javnosti, koji sadrži izjavu o svim prihvaćenim ili neprihvatljivim stavovima. Član 55. ZoZŽS RS je u potpunosti usklađen sa članom 7. Aarhuske konvencije.

Član 25. ZoV FBiH/ 26. ZoV RS/14. ZoV BD propisuje da Plan upravljanja vodama sadrži između ostalog i izvještaj koji obuhvata rezultate učešća javnosti u postupku izrade plana. Javnosti se također daju na uvid dokumenti koji se koriste u izradi plana upravljanja. Na nacrt plana, pravne i fizičke osobe mogu dostaviti primjedbe. Učešće javnosti predviđeno je i u detaljnijim planovima i programima upravljanja vodama, u skladu sa članom 41. ZoV-a FBiH.  

Članom 23. ZoPP FBiH je propisana obaveza javne rasprave kod izrade planskih dokumenata. ZoUPG RS je nešto preciznije razradio obavezu uključivanja javnosti, pa je članom 46. predviđeno da nosilac izrade prostornog plana razmatra primjedbe, mišljenja i sugestije na prednacrt i prihvaćena rješenja ugrađuje u nacrt dokumenta prostornog uređenja s kojim počinje javna rasprava. U izradu prednacrta nije uključena javnost (uključena samo stručna javnost) čime nije ispoštovana odredba Aarhuske konvencije o uključivanju javnosti u najranijim fazama. Rok za dostavljanje komentara je 30 dana. Članom 37. ZoPPG BD su date detaljne upute o uključivanju javnosti u vezi nacrta dokumenta prostornog planiranja. Ovaj član je u potpunosti usklađen sa članom 7. Aarhuske konvencije, budući da se javnost ima uključiti u najranijoj fazi donošenja odluka, određen je razuman rok za dostavu komentara kao i obaveza uzimanja u obzir komentara javnosti.
Relevantni su članovi 1. ZoZZ-a FBiH/3. ZoZZ-a BD, u skladu sa kojima javnost učestvuje u postupku utvrđivanja i donošenju planova i programa zaštite zraka. U RS, usvajanjem novog Zakona, ovakva odredba je ukinuta.  

Zakoni o zaštiti prirode također predviđaju odredbe o učešću javnosti u odlučivanju. Članovi 4., 6., 146, 15., 200. i 201., samo su neki od članova ZoZP-a FBiH koji propisuju obavezu učestvovanja javnosti u odlučivanju tokom izrade propisa odnosno akata o proglašavanju prirodnih vrijednosti, dokumenata prostornog uređenja, planova upravljanja zaštičenim područjima, i planova korištenja prirodnih dobara, kao i opšte primjenjivih i pravno obavezujućih propisa i dokumenata u području zaštite prirode. U RS, relevantni su članovi 14.(a) i 33.(b) ZoZP-a RS. 
U skladu sa članom 45., ZoZO FBiH, sistem okolinskog planiranja obuhvata donošenje sljedećih programskih dokumenata:  
•	Međuentitetski plan zaštite okoliša;  
•	Federalna strategija zaštite okoliša i Akcioni plan zaštite okoliša i  
•	Kantonalni plan zaštite okoliša.
U skladu sa ZoŽS RS strateški dokumenti su Strategija zažtite životne sredine čiji sastvni dio čine sektorske strategije (Vazduh, priroda, otpad i druge tematske cjeline)
U skladu sa članom 48. ZoZO FMOiT priprema prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša.  Sastavni dijelovi Federalne strategije zaštite okoliša su i:  Federalna strategija zaštite voda,  Federalna strategija zaštite prirode,  Federalna strategija zaštite zraka,  Federalna strategija upravljanja otpadom. Prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša dostavlja se kantonalnim ministarstvima i Savjetodavnom vijeću radi davanja mišljenja i mora biti dostupan javnosti radi davanja sugestija i primjedaba. Primjedbe i sugestije na prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša dostavljaju se u roku od tri mjeseca od dana prijema prijedloga.  
U skladu sa članom 43. ZoZŽS RS priprema prijedlog Strategije zaštite životne sredine.  Sastavni dijelovi Strategije su iStrategija zaštite prirodeStrategija zaštite vazduha,  Strategija upravljanja otpadom.
U skladu sa članom 48. ZoZO FMOiT priprema prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša.  Sastavni dijelovi Federalne strategije zaštite okoliša su i:  Federalna strategija zaštite voda,  Federalna strategija zaštite prirode,  Federalna strategija zaštite zraka,  Federalna strategija upravljanja otpadom. Prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša dostavlja se kantonalnim ministarstvima i Savjetodavnom vijeću radi davanja mišljenja i mora biti dostupan javnosti radi davanja sugestija i primjedaba. Prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša dostavlja se Međuentitetskom tijelu za okoliš i Vladi Republike Srpske radi davanja mišljenja. Primjedbe i sugestije na prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša dostavljaju se u roku od tri mjeseca od dana prijema prijedloga.  
U skladu sa odredbama ZoPPiKZ FBiH i Uredbe o sadržaju i nosiocima jedinstvenog informacionog sistema, metodologiji prikupljanja i obradi podataka, te jedinstvenim obrascima na kojima se vode evidencije, a radi pripremanja izrade planova, između ostalog potrebni su i podaci o ugrožavanju okoliša (bespravno građenje, zagađenje tla, vode i zraka i sl.), i podaci o područjima gdje je opasnost od posljedica prirodnih i ljudskim djelovanjem izazvanih nepogoda i katastrofa i ratnih djelovanja posebno izražena. Nosilac pripreme za izradu planskog dokumenta dužan je u toku izrade dokumenta staviti na raspolaganje nosiocu izrade svu raspoloživu dokumentaciju relevantnu za izradu plana, a naročito dokumentaciju plana šireg područja, vodoprivredne i šumsko-privredne osnove, strategiju zaštite okoliša, planove razvoja privrede, poljoprivrede, saobraćaja, podatke o geološkoj podlozi, mineralnim resursima i dr. Nosilac pripreme za izradu planskog dokumenta dužan je osigurati saradnju i usaglašavanje stavova sa svim vlasnicima nekretnina, korisnicima prostora i relevantnim učesnicima u njegovoj izgradnji i uređivanju, a naročito sa: nadležnim organima uprave, pravnim licima nadležnim za vodoprivredu, šumarstvo, poljoprivredu, saobraćaj, energetiku, rudarstvo, turizam, zdravstvo, obrazovanje, kulturu, zaštitu kuturno-historijskog i prirodnog naslijeđa, zaštitu okoliša, organima nadležnim za odbranu, privrednom komorom, pravnim licima nadležnim za komunalne djelatnosti, predstavnicima vjerskih zajednica, te pribaviti mišljenja i saglasnosti nadležnih organa i organizacija na koje ih zakon obavezuje.
Nacrt Kantonalnog ekološkog akcionog plana (KEAP) Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) za period 2017. - 2025. godina razmatran je na 34. sjednici Skupštine Zeničko-dobojskog održanoj 30.11.2016. godine. Skupština Zeničko-dobojskog kantona je prihvatila Nacrt KEAP-a i uputila ga u javnu raspravu u Grad Zenicu i sve općine Zeničko-dobojskog kantona. Vođa projekta i stručni timovi su u saradnji sa nosiocem izrade  KEAP-a  izvršili analizu svih mišljenja primjedbi i sugestija datih na Nacrt KEAP-a ZDK, na sjednici Skupštine ZDK i u toku javne rasprave, na osnovu čega je sačinjen Izvještaj o postupanju po primjedbama i sugestijama na nacrt KEAP-a ZDK za period 2017. - 2025. godine. 

Plan za provođenje konsultacija javnosti u procesu usvajanja Plana upravljanja vodama za vodno područje rijeke Save 2016-2021 definiran je prvenstveno na osnovu ZoV FBiH. Sukladno tome AVPS je kao nosilac izrade Plana upravljanja provela sve aktivnosti na obezbjeđivanju učešća javnosti u izradi Plana:

Javnost učestvuje u pripremi i izradi Strategije upravljanja vodama (član 24, stav 4 ZoV-a Federacije BiH), kojom se definira politika upravljanja vodama. Također, savjetodavna vijeća za vodna područja, u čijem radu učestvuju predstavnici NVO-a, učestvuju u pripremi planova i strategija u skladu sa članom 165 ZoV-a Federacije BiH. 

Javnost učestvuje i u izradi planova upravljanja vodama, u skladu sa članovima 25 i 26 ZoV-a Federacije BiH. Također, javnosti se daju na uvid dokumenti koji se koriste u izradi plana upravljanja. Na nacrt plana, pravne i fizičke osobe mogu dostaviti primjedbe. Učešće javnosti predviđeno je i u detaljnijim planovima i programima upravljanja vodama, u skladu sa članom 41 ZoV-a Federacije BiH.

Agencija za vodno područje Jadranskog mora: Javnost sudjeluje u izradi planova upravljanja riječnim slivovima, u skladu sa članovima 25 i 26 ZoV-a FBiH/25. Javnosti se također daju na uvid dokumenti koji se koriste u izradi plana upravljanja. Na nacrt plana, pravne i fizičke osobe mogu dostaviti primjedbe. Učešće javnosti predviđeno je i u detaljnijim planovima i programima upravljanja vodama, u skladu sa članom 41 ZoV-a FBiH.

Predstavnici FZzJZ i FMZ su učestvovali u izradi Strategije zaštite okoliša FBiH 2008.-2018., kao i u izradi Izvještaja o stanju okoliša u BiH 2012. Također su dali mišljenje i sugestije na Nacrt Federalnog plana upravljanja otpadom 2018.-2019., posebno na segment koji se odnosi na medicinski otpad.
U vezi praktične primjene u pripremama planova i programa koji se odnose na okoliš IOzLJP BiH zaprimila je žalbu jedne zajednice koja navodi da nije bila upoznata sa planovima za izgradnju mini hidrocentrale, kao ni sa samim postupcima koji su provedeni. IOzLJP BiH u vezi tog predmeta još provodi istragu. Također napominju da planovi javnih konsultacija u kojima se javnost upoznava sa različitim planovima i strategijama (regulacionim, prostornim i drugim) se održavaju i da su određeni privukli pažnju javnosti i učešće šireg broja aktera, ali smatraju da bi u tom segmentu trebalo provesti obuke ili bar program upoznavanja javnosti. Zainteresirana javnost iz niza drugih razloga često nije dovoljno upoznata sa svim procedurama, značenjima i efektima određenih promjena, a što dovodi u pitanje na koji način oni mogu jednako iznijeti svoje interese i zaštiti prava kao investitori koji moga angažiratii širi spektar eksperata i organizacija.

Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH: Postupak priprema Politika zaštte životne sredine odvija se na sličan način kad je u pitanju izrada I dosošenje Politika za zaštitu životne sredine , jer se predstavnici javnosti uključuju u ranoj fazi izrade  tj. Prilikom formiranja radnih grupa čiji su I oni članovi. Tako da se na taj način omogućuje pravovremeno djelovanje na formu I sadržaj dokumenta. Naravno I taj document, prije njegovog usvajanja, bude objavljen na služmenoj stranici Vlade Brčko distrikta u trajanju od 30 dana, Daljna procedura je ista kao I kod prethodnog člana.
XX.	MOGUĆNOSTI ZA UČEŠĆE JAVNOSTI U PRIPREMI POLITIKA KOJE SE ODNOSE NA  ŽIVOTNU SREDINU SHODNO ČLANU 7

Objasnite mogućnosti koje se pružaju za učešće javnosti u pripremi politika koje se odnose na životnu sredinu shodno članu/članku 7.
Odgovor:

•	Poslovnik Zastupničkog doma Parlamenta FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 69/07);
•	Poslovnik Narodne skupštine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 66/20)
•	Poslovnik o radu Skupštine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 17/08, 20/10)
•	Zakon o zaštiti zraka FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 33/03, 4/10) (ZoZZ FBiH);
•	Zakon o zaštiti vazduha RS („Službeni glasnik RS“, broj: 124/11, 46/17);
•	Zakon o zaštiti zraka BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZZ BD);
•	Zakon o upravljanju otpadom FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 33/03, 72/09) (ZoUO FBiH); 
•	Zakon o upravljanju otpadom RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 111/13, 106/15, 16/18 i 70/20) (ZoUO RS);
•	Zakon o upravljanju otpadom BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 25/05, 1/05, 19/07, 2/08, 2/09) (ZoUO BD)

U skladu sa članom 227. Poslovnika Narodne skupštine RS/177. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamenta FBiH/ 129. Poslovnika o radu Skupštine BD na planove, programe, i druge akte o kojima se odlučuje na skupštinama/parlamentu, primjenjuju se odredbe relevantnih poslovnika o učešću javnosti prilikom usvajanja zakona, ako to nije drugačije određeno (pogledati pod XXIV).
Javnost učestvuje u pripremi i izradi Strategije o vodama (član 24. stav (4) ZoV-a FBiH), kojom se definira politika upravljanja vodama. Također, savjetodavna vijeća za vodna područja, u čijem radu učestvuju predstavnici NVO-a, učestvuju u pripremi planova i strategija u skladu sa članom 165. ZoV-a FBiH/185. ZoV-a RS. Slična funkcija je također predviđena za savjetodavna vijeća za okoliš u BiH.
Udruženja za zaštitu okoliša učestvuju u izradi Strategije upravljanja otpadom/Strategije upravljanja čvrstim otpadom (član 8.(3)(4) ZoUO-a FBiH/član 17.(9) ZoUO-a RS/8.(1)(2) ZoUO-a BD), kantonalnog plana za upravljanje otpadom (član 9.(5) ZoUO-a FBiH) i općinskim planom za upravljanje otpadom/lokalnim planom upravljanja čvrstim otpadom (član 10.(3) ZoUO-a FBiH/20.(2) ZoUO-a RS). 
U RS prilikom izrade Strategije upravljanja otpadom učešće javnosti je obezbjeđeno sprovođenjem člana 206. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 31/11 i 34/17) i Smjernica za postupanje republičkih organa uprave  o učešću  javnosti i konsultacijama u izradi zakona („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 123/08  i 73/12).
Pri izradi Republičkog plana upravljanja otpadom obezbjeđeno je učešće javnosti putem sprovođenja Smjernica za postupanje republičkih organa uprave  o učešću  javnosti i konsultacijama u izradi zakona („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 123/08  i 73/12).
U skladu sa članovima 1. ZoZZ-a FBiH/3. ZoZZ-a BD, javnost učestvuje u postupku utvrđivanja politike zaštite zraka.  

XXI.	PREPREKE NA KOJE SE NAILAZI TOKOM PRIMJENE ČLANA/ČLANKA 7.

Opišite neku prepreku na koju ste naišli tokom primjene člana/članka 7.
Odgovor:
Predstavnici NVO-a imaju veliki broj zamjerki na nedostatak transparentnosti u odabiru NVO-a u savjetodavnim vijećima. Također, problem predstavlja mali broj predviđenih mjesta za predstavnike NVO-a u tim vijećima.

XXII.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI 
           ODREDBI  ČLANA/ČLANKA 7.

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni odredbi o učešću javnosti u odlučivanju o posebnim aktivnostima iz člana/članka 7. 
Odgovor:

U skladu sa članom 48. ZoZO FMOiT priprema prijedlog Federalne strategije zaštite okoliša, gdje je predviđeno učešće javnosti ali nije jasno propisan način uključivanja javnosti. Često donošenje veoma važnih dokumenata prođe, skoro nezapaženo od strane šire javnosti zbog neadekvatnog načina informiranja (kao npr. postavljanje na web stranicu).
AVPJM provela je proces konsultiranja javnosti za izradu nacrta Plana upravljanja vodama na vodnom području Jadranskog mora u FBiH (PUVPJM). U procesu javnih konsultacija upućen je poziv zainteresiranim stranama za preuzimanje nacrta Plana sa web stranice AVPJM i za dostavljanje komentara i prijedloga, kao i za sudjelovanje u radionicama i skupovima. Poziv je objavljen i putem medija, objavom u dnevnim novinama. U sklopu javnih izlaganja karakterizacijskog izvještaja i NPUVPJM, javnost i zainteresirane strane su imali priliku upoznati se sa projektom i postaviti pitanja. 
Kao rezultat, za vodno područje Jadranskog mora u FBiH, identificirana su „značajna pitanja“ za površinske i podzemne vode. Svi pristigli komentari, pitanja i sugestije su razmotreni i uvršteni u Plan zajedno sa zvaničnim odgovorom. 
Na osnovu pisanog uputstva od strane FMOiT, AVPJM je provela i konsultacije javnosti u procesu usvajanja Strateške procjene utjecaja PUVPJM. Strateška studija je postavljena na web stranicu AVPJM za dostavljanje komentara i pitanja javnosti. U medijima je objavljena obavijest o izradi PUVPJM i Strateške studije o utjecaju na okoliš, te poziv svim zainteresiranim stranama da prisustvuju javnom izlaganju i da dostave svoje komentare od juna do septembra 2016. Upućen je i poziv zainteresiranim stranama za sudjelovanje u javnom izlaganju i dostavljanje komentara na Stratešku studiju. Javno izlaganje održano je 15.07.2016.g. u Mostaru u kojem su sudjelovali predstavnici vladinih institucija, korisnika voda, zagađivača voda, naučnih ustanova, stručnih institucija i medija. Na javnom izlaganju ukratko je prezentiran nacrt PUVPJM, te glavni rezultati Strateške studije i Plana upravljanja muljem nakon čega je otvorena diskusija, s napomenom da nije bilo bitnih primjedbi na Stratešku studiju. Na web stranici je postavljena i prezentacija SPUO. Tijekom javne rasprave nisu pristigli komentari niti primjedbe na Stratešku studiju.

U AVPJM od 2017. do kraja 2019. je urađeno sljedeće:
-	U skladu sa člankom 28. Zakona o vodama AVPJM je pripremila Radni plan za pripremu i usvajanje  Plana upravljanja vodama za vodno područje Jadranskog mora u Federaciji BiH (2022 – 2027). Isti je objavljen na web stranici Agencije, a u medije (dnevni tisak i web stranicu Agencije), te poštom i mailom institucijama i članovima savjetodavnog vijeća je poslana obavijest o početku pripreme Plana upravljanja vodama za vodno područje Jadranskog mora u Federaciji BiH (2022-2027). Radnim planom je predviđeno i provođenje javnih konsultacija po pojedinim dokumentima.
-	11.12.2019. je organizirana javna radionica „Pregled pitanja od značaja za upravljanje vodama u sklopu izrade Nacrta Plana upravljanja vodama na vodnom području Jadranskog mora u Federaciji BiH za  razdoblje 2022. – 2027. godina“ za koju je upućen poziv na više od 140 adresa (institucije BiH, FBiH, općine, JKP, fakulteti, udruge, NVO, privredni subjekti i sl.). Nakon radionice je ostavljen period za dostavljanje primjedbi i sugestija zainteresirane javnosti. 
-	U tijeku su daljnje aktivnosti na pripremi Plana upravljanja vodama na vodnom području Jadranskog mora u Federaciji BiH za  razdoblje 2022. – 2027. godina.
Plan za provođenje konsultacija javnosti u procesu usvajanja Plana upravljanja vodama za vodno područje rijeke Save 2016-2021 definiran je prvenstveno na osnovu Zakona o vodama FBiH. Sukladno tome „AVP Sava“ je kao nosilac izrade Plana upravljanja provela sljedeće aktivnosti na obezbjeđivanju učešća javnosti u izradi Plana:
a.	Nacrt Plana s pratećim dokumentima je objavljen 01.03.2016. godine na web stranici „AVP Sava“ (www.voda.ba) s pozivom svima zainteresiranima da ostvare direktan uvid u predloženi Nacrt Plana i njegove prateće dokumente, te da na iste dostave svoje komentare/primjedbe do 01.09.2016. godine; 
b.	Zvanični dopis je dostavljen ključnim akterima/učesnicima da se uključe u proces izrade Plana, prvenstveno dostavljajući komentare na Nacrt Plana, a ako su zainteresirani, i postavljanjem poveznice (linka) na web adresu „AVP Sava“, na kojoj je prezentiran Nacrt Plana; 
c.	Poziv široj javnosti da se uključi u komentiranje Nacrta Plana objavljen je  i u dnevnim novinama u FBiH;
d.	Zvanični dopis je dostavljen medijima u FBiH s informacijom da je Nacrt Plana završen kako bi se i mediji mogli uključitii u šire informiranje javnosti;
e.	Nacrtu Plana se diskutiralo na javnim raspravama koje su održane u:
a.	Odžaku, 15.03.2016. godine;
b.	Travniku, 23.03.2016. godine;
c.	Sarajevu, 29.03.2016. godine.
f.	Pripremljen je koncizni izvještaj o svim komentarima koji su dostavljeni na Nacrt Plana i obrazloženjima po pojedinim komentarima.

U 2017.godini je usvojena je Strateška procjena utjecaja na okoliš Plana (2016-2021), koja sadrži plan i program transpozicije propisa EU iz oblasti okoliša, i ista je dostupna javnosti.
Agencija za vodno područje rijeke Save, kao nosilac aktivnosti na izradi Plana upravljanja vodama za vodno područje rijeke Save pripremila je i Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodama za vodno područje rijeke Save (2016−2021), i provela proces konsultacija javnosti.  
AVP Sava je provela sljedeće aktivnosti na uključivanju javnosti u postupak Strateške procjene:
a.	Nacrt Strateške procjene je objavljen 07.10.2016. godine na web stranici „AVP Sava“ (http://www.voda.ba/nacrt-strateske-studije-o-utjecaju-plana-upravljanja-vodama-za-vodno-podrucje-rijeke-save) s pozivom svima zainteresiranima da ostvare direktan uvid u predloženi nacrt, te da na isti dostave svoje komentare/primjedbe do 20.10.2016; 
b.	Zvanični dopis je dostavljen na preko stotinu adresa ključnim akterima/učesnicima da se uključe u proces izrade Strateške procjene i dostave svoje komentare na nacrt dokumenta sa poveznicom (linkom) na web adresu „AVP Sava“ na kojoj je postavljen dokument; 
c.	Odaslan je poziv široj javnosti da se uključi u komentiranje nacrta ovog dokumenta putem oglasa u dnevnim novinama u FBiH;
d.	Zvanični dopis je dostavljen medijima u FBiH s informacijom da je Nacrt Strateške procjene pripremljen kako bi se i mediji mogli uključiti u šire informiranje javnosti.
„AVP Sava“ je organizirala i dvije javne rasprave o Nacrtu Strateške procjene utjecaja na okoliš Plana upravljanja vodama za vodno područje rijeke Save (2016−2021) i to:
•	13.10.2016. godine u Sarajevu i
•	14.10.2016. godine u Goraždu. 
Prema aktivnostima vezanim za izradu nacrta Plana upravljanja 2022. – 2027. od velike važnosti je da se pregled pitanja od značaja za upravljanje vodama, a koji se izrađuju u okviru navedenog nacrta Plana upravljanja, predstavi zainteresovanoj i stručnoj javnosti. Ovaj dokument predstavlja jedan od ključnih osnova za definisanje ciljeva upravljanja vodama i programa mjera u narednom planskom periodu.

AVP Sava je organizovala javnu raspravu dokumenta Značajna pitanja upravljanja vodama, dana 21.01.2020.godine sa početkom u 11 sati, u Hotelu IBIS STYLES, Džemala Bijedića 169A, u Sarajevu.

Cilj javne rasprave je da se svi sudionici upoznaju sa stanjem u oblasti voda na vodnom području rijeke Save u Federaciji BiH te razmotre aktuelni problemi i izazovi koji su pred sektorom voda u narednom planskom periodu. 
Javna rasprava je obuhvatala dvije aktivnosti: 
•	Prezentaciju sadržaja nacrta Značajnih pitanja upravljanja vodama i diskusija o istim;
•	Odgovori na dostavljene pismene komentare, primjedbe i sugestije javnosti
Poziv je objavljen na službenoj web stranici AVP Sava zajedno sa nacrtom dokumenta Značajna pitanja upravljanja vodama. Pored toga, pismene pozivnice su dostavljene na 250 adresa (pozvani su predstavnici državnih, federalnih i kantonalnih institucija, općine/gradovi, Savjetodavno vijeće za vode, zagađivači/korisnici voda, nadležne institucije Republike Srpske i Brčko Distrikta, akademska zajednica, naučne institucije, nevladin sektor, predstavnici medija...), a prisustvovalo je oko 150 sudionika.
U okviru procesa javne rasprave javnosti je omogućeno i davanje komentara, sugestija, primjedbi na objavljeni dokument u formi pismenih podnesaka, koristeći se obrascem navedenom u Prilogu 1, ili u slobodnoj formi, na adrese: e-mail: planupravljanja@voda.ba kao i poštansku adresu Naručioca Plana upravljanja 2022.-2027.: Agencija za vodno područje Save, Hamdije Čemerlića 39a, 71000 Sarajevo.
Rok za dostavljanje komentara na prezentirani dokument je bio 28.02.2020. godine.

Link: http://www.voda.ba/znacajna-pitanja-upravljanja-vodama 

XXIII.	ADRESE  INTERNET SAJTOVA RELEVANTNIH ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 7

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje:
Odgovor:
AVPJM: Kao pod XIV
Ministarstvo pravde FBiH
Predstavnici javnosti mogu se obratiti nadležnim organima, koristeći kontakt podatke dostupne na internet stranicama nadležnih organa, naznačenim pod tačkom VI u gornjem dijelu teksta.
Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko-pravne poslove Vlade Brčko dsitrikta BiH - www.vlada.bdcentral.net

XXIV.	NAPORI UČINJENI DA SE PROMOVIŠE UČEŠĆE JAVNOSTI TOKOM PRIPREMA PROPISA I PRAVILA KOJI BI MOGLI DA IMAJU ZNAČAJAN UTICAJ NA ŽIVOTNU SREDINU SHODNO ČLANU 8.

Navedite napore koje su organi javne uprave načinili sa ciljem da se promoviše djelotvorno učešće javnosti tokom pripreme izvršnih propisa i drugih opšte primjenjivih pravno obavezujućih pravila koja bi mogla da imaju značajan uticaj na životnu sredinu shodno članu 8. Koliko god je to moguće, opišite transpoziciju relevantnih definicija iz člana/članka 2. i antidiskriminacione odredbe iz člana/članka 3., stav/stavak 9. 

Odgovor:

Važne definicije iz člana 2. i uvjeti nediskriminacije iz člana 3.(9) navedeni su u odgovoru za član 4. 
•	Poslovnik Zastupničkog doma Parlamenta FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 69/07);
•	Poslovnik Narodne skupštine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 66/20)
•	Poslovnik o radu Skupštine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 17/08, 20/10)
•	Pravila i postupcima za izradu zakona i drugih propisa FBiH („Sl. novine FBiH“, broj: 71/14). 

Članom 204. Poslovnika Narodne skupštine RS/173. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamenta FBiH/129. Poslovnika o radu Skupštine BD definirano je da, nakon završenog razmatranja nacrta zakona, zastupničko tijelo može odlučiti da nacrt stavi na javnu raspravu, ako se zakonom uređuju pitanja koja su od posebnog značaja za građane. Javnost dаje konkretne prijedloge, sugestije, primjedbe nа jаvnim skupovimа, u okviru jаvne rаsprаve, ili dostаvljа elektronskom poštom, često i pismenim putem, podnescimа. Nije obavezno da se mišljenje javnosti uvrsti u konačni akt, ali je potrebno dati objašnjenje. Javnost ima pravo pokrenuti upravni spor, ukoliko se njeno mišljenje ne uvaži. Također, udruženja za zaštitu okoliša učestvuju u radu Savjetodavnog vijeća za okoliš/životnu sredinu, koje učestvuje u izradi općeprimjenjivih pravno obavezujućih pravila. 
Promoviranje učešća javnosti u izradi propisa i drugih obavezujućih pravila ostvaruje se, između ostalog, kroz pozive za učešće na javnim raspravama.   
Smjernicama za postupanje organa uprave RS o učešću javnosti i konsultacijama u izradi zakona (“Službeni glasnik RS”, broj: 123/08, 73/12), definirano je da se propisi, za koje se utvrdi da su od interesa za javnost, objavljuju na internet stranici radi dostavljanja primjedaba i sugestija od strane javnosti. 
FMOiT je održalo još tokom  2014. godine četiri javne rasprave o Nacrtu Zakona o zaštiti okoliša, čime je omogućeno učešće javnosti i zainteresiranim subjektima da iznesu svoje pimjedbe i prijedloge izmjena i dopuna na Nacrt zakona. Tehničku podršku u organiziranju javnih rasprava pružio je Projekat jačanja institucija vlasti i procesa u BiH (SGIP), finansiran od strane USAID, u saradnji sa Udruženjem „Aarhus centar u BiH“.
Učešće javnosti i zainteresiranih organa odražna je i tokom 2016. i 2017. na Novi nacrt Zakona o zaštiti okoliša, Nacrt Zakona o Fondu, Nacrt Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravljanju otpdom, podzakonskih akata (Pravilnik o monitoringu kvaliteta zraka, Pravilnik o pogonimai postrojenjimai dr.).
Prilikom izrade zakonskih i drugih propisa iz oblasti šumarstva i lovstva postupa se u skladu sa Pravilima i postupcima za izradu zakona i drugih propisa FBiH. 
Trenutno se u parlamentarnoj proceduri razmatranja i usvajanja nalazi Prijedlog zakona o šumama koji je Vlada FBiH na 110. sjednici održanoj 7.7.2017. godine, nakon razmatranja Nacrta zakona o šumama izrađenog od strane FMPVŠ, utvrdila i uputila u parlamentarnu proceduru. U toku izrade teksta Prednacrta i Nacrta zakona o šumama vršene su, u skladu sa gore navedenim Pravilima i postupcima za izradu zakona i drugih propisa FBiH, konsultacije sa zainteresiranim stranama. FMPVŠ je upućivalo poziv zainteresiranim stranama da u određenom roku dostave primjedbe, prijedloge i sugestije na tekst Prednacrta odnosno Nacrta zakona o šumama. Isto tako održane su i javne rasprave o Nacrtu zakona o šumama u svih deset kantona, kao i zajednička Javna rasprava sa svim zainteresiranim stranama koja je održana u Sarajevu. Takođe je tekst Prednacrta, odnosno Nacrta zakona o šumama tokom procesa konsultacija sve vrijeme se nalazio na web stranici FMPVŠ tako da su i ostali zainteresirani koji nisu mogli prisustvovati javnim raspravama mogli dostavljati svoje primjedbe, prijedloge i sugestije u cilju poboljšanja teksta zakona. Nakon održanih javnih rasprava i sastanaka, te na osnovu primjedbi iznesenih tokom rasprava kao i primjedbi dostavljenih u pisanoj formi, pristupilo se izmjenama i dopunama teksta Nacrta zakona o šumama, kao i davanju obrazloženja za primjedbe koje nisu prihvaćene.
FMPVŠ je u februaru 2016. godine pripremilo novi radni tekst Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama. Po istom su u 2016. godini provedene propisane javne konsultacije i to u dva kruga. Prvi krug javnih konsultacija u okviru kojih je nacrt objavljen na web-stranici Ministarstva u februaru 2016. godine. Zbog dodatnih primjedbi Agencija za  i FUzIP-a, u 2017. godini uslijedio je još jedan krug javnih konsultacija. Sve pristigle primjedbe i prijedlozi koji su prihvaćeni ugrađeni su u radni materijal. A za komentare i prijedloge, koji su nakon razmatranja odbijeni, data su obrazloženja zbog kojih nisu prihvaćeni. 

FMPVŠ na radni tekst Uredbe o metodologiji utvrđivanja najniže osnovne cijene vodnih usluga u FBiH (radni tekst), radilo je prethodne konsultacije u sljedećim terminima:
•	03.10.2019. godine prezentirana info na „Vodnoj konferenciji o rezultatima UNDP-MEG projekta“, jedinog tekućeg projekta EU koji provodi temeljnu reformu reorganizacije lokalne samouprave i sektora vodnih usluga  u BiH,
•	09.10.2019. godine konsultacije sa federalnim institucijama i dijelom kantonalnih ministarstava nadležnih za vodoprivredu i komunalne djelatnosti,
•	08.11.2019. godine prezentiran stručnoj javnosti na 2. Kongresu o vodama BiH,
•	21.11.2019. godine prezentacija i konsultacije za za predstavnike JLS-a i JKP-a ( oko 100 učesnika), koji su dali punu podršku njenom što bržem donošenju i izrazili negodovanja zbog zastoja sa donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama.
Donošenjem Uredbe stvorit će se preduvjeti za unapređenje infrastrukture za pružanje vodnih usluga i njeno adekvatno održavanje. U sadašnjem trenutku (do donošenja Uredbe) unapređenje infrastrukture za pružanje vodnih usluga i njeno adekvatno održavanje su potpuno ograničeni. Taj problem je također identificiran i kroz donesene planske dokumente u oblasti voda i okoliša u FBiH/biH kao što su:
- Strategija upravljanja vodama FBiH za period 2010-2022. godine,
- Plan upravljanja vodama za vodno područje rijeke save u FBiH za period 2016 – 2021. godine,
- Plan upravljanja vodama za vodno područje Jadranskog mora u FBiH za period 2016-2021. godine,
- Strategija aproksimacije pravnih propisa u oblasti okoliša u BiH sa legislativom EU u oblasti okoliša.
 
XXV.	PREPREKE NA KOJE SE NAILAZI TOKOM PRIMJENE ČLANA/ČLANKA 8.
Opišite ako se tokom primjene člana/članka 8. naišli na neku prepreku..
Odgovor:
Predstavnici NVO-a smatraju da, u pojedinim slučajevima, nacrti zakona nisu dostupni putem interneta.  
U Republici Srpskoj Nacrt zakona se objavljuje na internet stranici nadležnog organa, a ukoliko se sprovodi javna rasprava, obavještenje o održavanju javne rasprave se takođe objavljuje

XXVI.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI ODREDBI  ČLANA/ČLANKA 8.

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni odredbi o učešću javnosti  na oblast o kojoj je se govori u članu/članku 8. 

Odgovor:

Iskustvo Aarhus centra Sarajevo po ovom pitanju je dvojako. FMOiT je tokom 2014. godine organiziralo četiri javne rasprave u vezi usvajanja Novog zakona o zaštiti okoliša. Tim povodom, FMOiT je Aarhus centar Sarajevo uključio u proces organiziranja javnih rasprava, te učešća u radnim grupama prilikom razmatranja komentara javnosti. Čitav prces se odvijao transparentno u skladu sa oderdbama Aarhuske konvencije, ali nažalost Zakon ni do danas nije donešen
.
U februaru 2016. godine Dom naroda PSBiH je na dnevni red stavio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja BiH po hitnom postupku. Koalicija bez krzna BiH kao neformalna grupa građana organizirana s ciljem sprječavanja ukidanja, odnosno produženja roka zabrane uzgoja životinja radi dobijanja krzna se obratila Aarhus centru Sarajevo, koji je odmah reagovao upozoravajući oba doma PSBiH o kršenju Aarhuske konvencije. Sporni Prijedlog je pri tome bio odbačen. 

U aprilu 2017. godine, Predstavnički dom PSBiH na dnevni red je ponovo stavio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja BiH po hitnom postupku, ponovo se Koalicija bez krzna obratila Aarhus centru Sarajevo, s ciljem reagovanja u vezi kršenja članova 4. i 8. Aarhuske konvencije. Aarhuska konvencija se u ovom slučaju direktno odnosi na nedovoljnu okolišnu infrakstrukturu iz upravljanja animalnim otpadom na cijelom teritoriju BiH, a zatim, općenito na zagađivanje i to: tla, zraka i voda, uključujući opasnost na eko system i biodiverzitet BiH, zbog činjenice da su američke kune, koje se u praksi uzgajaju zbog proizvodnje krzna invazivna vrsta na području Evrope. Aarhus centar Sarajevo je reagirao opominjući PS BiH, kao i IOzLJP BiH.

Shodno navedenom, Ustavnopravna komisija Doma naroda PSBiH je zakazala i održala Javnu raspravu 5.9.2017. godine. Zahvaljujući ovoj Javnoj raspravi, PSBiH je po prvi put raspravljala na temu zaštite okoliša u svojoj historiji, upoznala se sa obavezama BiH prema Evropskoj Uniji. 
Sporni Prijedlog zakona je i dalje u parlamentarnoj proceduri.

Zakon o hemikalijama FBiH (Sl. novine FBiH 77/20) usvojen je u oktobru 2020. godine, ali u proceduri nije prošao javnu raspravu (odnosno u JR bile su uključene samo kantonalne skupštine ali ne i šira javnost). Zakonom se uređuje razvrstavanje, označavanje i pakovanje, sigurnosno-tehnički list, obavljanje djelatnosti s hemikalijama, integralni inventar hemikalija, ograničenja i zabrane hemikalija, uvjeti za uvoz i izvoz hemikalija, stavljanje deterdženata na tržište, integrirano upravljanje kemikalijama, nadzor i druga pitanja od značaja za sigurno upravljanje hemikalijama u Federaciji BiH.
U skladu sa EU REACH Uredbom, odnosno Zakonom o hemikalijama FBiH, posebno zabrinjavajuće supstance (eng. SVHC) definirat će se posebnim podzakonskim aktom, koji Vlada FBiH treba da donese u roku od 24 mjeseca od usvajanja Zakona. Do tada će se primjenjivati propisi doneseni na osnovu Zakona o prometu otrova (Sl. list RBiH 2/92 i 13/94) ukoliko nisu u suprotnosti sa ovim zakonom.

XXVII.	ADRESE  INTERNET SAJTOVA RELEVANTNIH ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 8

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje:
Odgovor:
Ministarstvo pravde FBiH
Predstavnici javnosti mogu se obratiti nadležnim organima, koristeći kontakt podatke dostupne na internet stranicama nadležnih organa, naznačenim pod tačkom VI u gornjem dijelu teksta.

XXVIII.	PRAVNE, REGULATIVNE I DRUGE MJERE KOJE SE ODNOSE NA PRIMJENU ODREDBI O PRAVU NA PRAVNU ZAŠTITU IZ ČLANA/ČLANKA 9.

Navedite pravne, regulativne i druge mjere koje se odnose na primjenu odredbi o pravu na pravnu zaštitu iz člana/članka 9.

Objasnite kako se svaki od stavova u članu/članku 9 primjenjuje. 

Opišite transpoziciju relevantnih definicija iz člana/članka 2. i antidiskriminacione odredbe iz člana/članka 3., stav/stavak 9. 
Takođe, posebno opisati:

(a)	U vezi sa stavom 1., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:
(I)	Svaka osoba koja smatra da njen-njegov zahtjev za dobijanje informacija iz člana/članka 4. nije bio procesuiran u skladu sa odredbama tog člana/članka ima pristup  proceduri za preispitivanje odluke pred sudom ili pred drugim nezavisnim i nepristrasnim tijelom ustanovljenim zakonom;
(II)	Kada postoji osnova za preispitivanje odluke pred sudom, osoba koja se obraća sudu takođe ima pravo da se njen predmet rješava po ubrzanoj proceduri definisanoj zakonom, koja je besplatna ili jeftina i koja podrazumeva da odluku ponovo razmatraju organi javne uprave ili da je preispituje nezavisno i nepristrasno tijelo koje nije sud;
(III)	 Konačne odluke iz ovog stava/stavka obavezuju organe javne uprave koja poseduje informaciju da svoje razloge navedu u pisanoj formi, makar u slučajevima kada je pristup informacijama odbijen;
(b)	Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da u okviru državnih zakona, predstavnici zainteresovane javnosti koji ispunjavaju kriterijume navedene u stavu/stavku 2. imaju pristup proceduri za preispitivanje odluka pred sudom i/ili pred nekim drugim nezavisnim i nepristrasnim tijelom ustanovljenim zakonom, kako bi preispitali materijalnu i procesnu zakonitost bilo koje odluke, čina ili propusta, shodno odredbama člana/članka 6.; 
(c)	U vezi sa stavom/stavkom 3., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da tamo gdje su eventualni kriterijumi, postavljeni državnim zakonima, ispunjeni, predstavnici javnosti imaju pristup administrativnim i pravnim procedurama kako bi osporili postupke i propuste koje su načinila privatna lica ili organi javne uprave, a koji su suprotni odredbama državnog zakona koji se odnosi na životnu sredinu;
(d)	U vezi sa stavom/stavkom 4, mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:
(I)	Procedure pomenute u stavovima/stavcima 1., 2. i 3. pruže adekvatan i djelotvoran pravni lek;
(II)	Navedene procedure u svemu ostalom ispunjavaju zahtjeve iz ovog stava/stavka/stavka;
(e)	U vezi sa stavom/stavkom 5., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da su javnosti pružene informacije o pristupu pokretanja upravnih i sudskih procedura za korišćenje pravnih lijekova.

Odgovor:

Važne definicije iz člana 2. i uvjeti nediskriminacije iz člana 3.(9) navedeni su u odgovoru za član 4. 
Aarhuska konvencija nema direktnu primjenu u BiH. U skladu s time, sudovi u BiH primjenjuju Aarhusku konvenciju kroz odredbe, koje su prenesene u zakonodavstvo BiH.  
 
Posebno opišite sljedeće:
a)	U smislu stava 1., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:

(i)	Svaka osoba koja smatra da njen zahtjev za informacijama, u skladu sa odredbama člana 4, nije obrađen u skladu sa odredbama tog člana, ima pravo na žalbeni postupak pred nadležnim sudom ili drugim neovisnim i nepristrasnim tijelom utvrđenim zakonom;

•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o upravnom postupku BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10 66/18)
•	Zakon o upravnom postupku BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 09/02, 08/03,08/04,25/05, 08/07, 36/09, 48/11)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15, 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Zakona o sudovima u FBiH („Službene novine Federacije BiH“, broj: 38/05, 22/06, 63/10, 72/10, 7/13, 40/14 i 52/14 )
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 09/05) (ZoUS FBiH);

Kada je u pitanju lex generalis, vrijedno je pomenuti ZoSPI BiH/ZoSPI FBiH/ZoSPI RS kojim je propisana mogućnost podnošenja žalbe ako stranka nije zadovoljna dostavljenim rješenjem od strane javnog organa vlasti, bilo zbog nepotpunog rješenja, neadekvatno odbijenog rješenja ili šutnje administracije. U skladu sa članovima 15.(2) ZoUP-a BiH/11.(3) ZoUP-a FBiH/12.(3) ZoOUP-a RS/11.(2) ZoUP-a BD, propisano je da protiv rješenja donesenog u prvom stepenu stranka ima pravo žalbe. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena, i to ako se na drugi način osigura zaštita prava i zakonitosti. Stranka ima pravo žalbe i kad provostepeni organ nije u određenom roku donio rješenje o njenom zahtjevu (šutnja administracije).

Od lex specialis članom 38. ZoZO-a FBiH/41. ZoZŽS-a RS/37. ZoZŽS-a BD je propisano da  podnositelj zahtjeva čiji zahtjev za dobijanje informacija nije razmatran ili je neopravdano odbijen, na njega je u potpunosti ili djelomično neadekvatno odgovoreno, ima pravo pokrenuti postupak preispitivanja odluke pred drugostepenim organom.
Kada je riječ o zaštiti okoliša i nadležnosti MP BiH treba naglasiti da su za kršenje ZoZO propisane krivične sankcije i to entitetskim krivičnim zakonima.

S obzirom da IRS nije zakonodavni organ, već organ zadužen za kontrolu provođenja propisa, u skladu sa Zakonom o inspekcijama ovaj organ omogućava svim licima da zaštitu svojih prava ostvari podnošenjem zahtjeva za inspekcijsku kontrolu, u skladu sa nadležnostima i ovlašćenjima ovog organa.

U slučaju odbijanja pristupa informacijama u cjelosti ili djelimično o tome se podnosilac zahtjeva  obavještava rješenjem koje obavezno sadrži zakonski osnov za izuzeće informacije u smislu ZoSPI i člana 121. stav 2) Pravilnika o unutrašnjem sudskom poslovanju kao i pouku o pravnom lijeku sa naznakom i adresom organa kome se žalba podnosi rok za podnošenje žalbe kao i uputu o pravu obraćanja IOzLJP BiH sa neophodnim podacima za kontaktiranje IOzLJP BiH. Ukoliko se u zakonskom roku ne udovolji zahtjevu za pristup informacijama stranka- podnosilac zahtjeva ima pravo podnijeti tužbu kod nadležnog suda .

Svako rješenje kojim se odlučuje o zahtjevu stranke za pristup informacijama sadrži pouku o pravu na žalbu. Ako Sud odbije pristup informacijama u cjelosti ili djelomično, rješenjem će obavijestiti podnositelja zahtjeva o tome, a navedeno rješenje treba da sadrži:
1. Zakonski temelj za status izuzeća informacije u smislu ovoga Zakona, uključujući sva materijalna pitanja važna za donošenje rješenja, kao i uzimanje u obzir činitelja javnog interesa i
2. Pouku o pravu na žalbu i rok u kome se može podnijeti predsjedniku Suda, sukladno čl. 11. stav 1. ZoUP, kao i uputu o pravu obraćanja IOzLJP BiH.

Prema podacima Visokog sudskog i tužilačkog vijeća pokrenuto je 39 upravnih sporova u BiH u periodu 2014.-2016., a sve u vezi povrede odredaba Zakona o slobodi pristupa informacijama, od kojih je u 23 predmeta donesena presuda kojim se tužba uvažava, a osporeni akt poništava, 12 predmeta u kojim se tužba odbija, 1 predmet u kojem se presudom nalaže da se donese akt kod šutnje administracije, te za ostale predmete nema podataka kakva je vrsta presude donesena. 

(ii)	Tamo gdje postoje odredbe o žalbenom postupku pred nadležnim sudom, podnosilac žalbe mora imati mogućnost pristupa postupku bez neopravdanog odlaganja, kako je to propisano zakonom, bez naknade ili uz razumnu naknadu na ime troškova postupka pred nadležnim organom ili drugim neovisnim i nepristrasnim tijelom osim suda;

•	Zakon o upravnom postupku BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10 i 66/18)
•	Zakon o upravnom postupku BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 09/02, 08/03,08/04,25/05, 08/07, 36/09, 48/11)
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o upravnim sporovima  („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 109/05 i 63/11) Zakon o upravnim sporovima RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 109/05) (ZoUS RS);
•	Zakon o upravnim sporovima BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 4/00, 1/01) (ZoUS BD);
•	Zakon o ombudsmanu za ljudska prava BiH ("Službeni glasnik BiH" broj 35/04,32/06) (ZOLJP BIH)

Prije pokretanja upravnog spora, kada je to zakonom određeno, dozvoljena je žalba drugostepenom upravnom organu. Članom 11. ZoUP-a BiH/14. ZoUP-a FBiH/14. ZoOUP-a RS/14. ZoUP-a BD, propisano je da se upravni postupak vodi brzo i sa što manje troškova po stranku, ali tako da se pribavi sve što je potrebno za pravilno utvrđivanje činjeničnog stanja i za donošenje zakonitog i pravilnog rješenja.  
U skladu sa članovima 67. ZoUS  FBiH/59. ZoUS RS/43. ZoUS BD sud postupa po zahtjevu hitno. ZUS RS članom 49a propisuje da stranka koja je pokrenula spor pred sudom zbog "šutanje administracije" ne plaća troškove spora i u slučaju da ne uspije u sporu. 
U skladu sa članom 2. ZOLJP BIH, institucija će razmatrati predmete koji se odnose na slabo funkcioniranje ili povrede ljudskih prava i sloboda počinjene od strane bilo kojeg tijela vlasti u Bosni i Hercegovini, te će djelovati po prijemu žalbe ili ex officio.
Jedan od mehanizama pristupa pravdi je mogućnost da se protiv prvostepenog rješenja o pravu na pristup informacijama može izjaviti žalba Žalbenom vijeću pri Vijeću ministara BiH, a shodno ZoUP BiH protiv konačnog upravnog akta (upravni akt donesen u drugom stepenu) nezadovoljna stranka može podnijeti tužbu i zahtjevati da sud u upravnom sporu ispita zakonistost donesenog upravnog akta.
Prema odredbama ZoSPI podnosilac zahtjeva u slučaju kada je njegov zahtjev odbijen ima mogućnost prigovora rukovodiocu organa, a protiv rješenja donesenog po prigovoru podnosilac ima pravo pokrenuti upravni spor.
Naknada za pokretanje upravnog spora kod Kantonalnog suda Goražde regulisana je Zakonom o sudskim taksama BPK-a.
Protiv rješenja donesenog u prvom stupnju stranka ima pravo žalbe. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena, i to ako se na drugi način osigura zaštita prava i zakonitosti. Protiv rješenja donesenog u drugom stupnju žalba nije dopuštena, već se može pokrenutu upravni spor.
Kantonalni su u Sarajevu prema svojoj stvarnoj nadležnosti odlučuje u predmetima upravnog spora, protiv drugostepenog rješenja nadležnog organa (npr. FMOiT) 

(iii)	Konačna odluka propisana odredbama ovog stava obavezujuća je za javni organ koji raspolaže informacijama, te su razlozi za njeno donošenje navedeni u pisanom obliku, barem u slučaju uskraćivanja prava na pristup informacijama;

•	Zakon o upravnim sporovima BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj: 19/02, 88/07, 83/08, 74/10) (ZoUS BiH);
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o upravnim sporovima RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 109/05, 63/11) (ZoUS RS Zakon o upravnim sporovima BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 4/00, 1/01) (ZoUS BD);
•	Zakon o sudovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 38/05, 22/06, 63/10, 7/13, 72/14) (ZoS FBiH);
•	Zakon o sudovima Republike Srpske (“Službeni glasnik Republike Srpske”, br. 37/12, 44/15 i 100/17)
•	Zakon o sudovima BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 19/07, 20/07, 39/09, 31/11) (ZoS BD).
•	Zakon o upravnom postupku „Službeni glasnik BiH“ broj 29/02,12/04,88/07,93/09,41/13
Relevantni su članovi 3 ZoUS-a BiH/3 ZoUS-a FBiH/3 ZoOUS-a RS/3 ZoUS-a BD. U skladu s članovima 7 ZoS-a FBiH/8 ZoS-a RS/8 ZoS-a BD, odluke sudova u BiH obavezujuće su na teritoriju FBiH/RS/BD. 
Shodno članu 25. stav 4. ZoSPI FBiH na svako kršenje tog zakona primjenjuju se sankcije utvrđene krivičnim zakonima, zakonima o prekršajima i zakonima iz oblasti uprave ( ZoUP BiH) kao i drugim zakonima koji su na snazi u FBiH a pravosnažne sudske odluke su obavezujuće (član 7. ZoS FBiH)

b) U okviru odredbi važećih lokalnih propisa, mjere poduzete kako bi se osiguralo da osobe u postupku koje ispunjavaju kriterije utvrđene odredbama stava 2 imaju mogućnost pristupa žalbenom postupku pred sudom i/ili drugim neovisnim i nepristrasnim tijelom utvrđenim zakonom, u cilju osporavanja zakonitosti bilo koje odluke, postupka ili propusta propisanog odredbama člana 6, u materijalnom i proceduralnom smislu;

•	Zakon o upravnom postupku BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10 66/18)
•	Zakon o upravnom postupku BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 09/02, 08/03,08/04,25/05, 08/07, 36/09, 48/11)
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15 i 70/20) (ZoZŽS RS);

Relevantni su članovi 15.(3) ZoUP-a BiH/11.(3) ZoUP-a FBiH/12.(3) ZoOUP-a RS/11.(2) ZoUP-a BD. Osim toga, relevantni su članovi 39. ZoZO-a FBiH/42. ZoZŽS-a RS. 
Članom 11. stav 1. ZoUP FBiH regulisano je da protiv rješenja donesenog u prvom stepenu stranka ima pravo na žalbu. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena i to ako se na drugi način osiguliše zaštita prava i zakonitosti.

Stavom 2. je propisano da ako nema drugostepenog upravnog organa žalba protiv prvostepenog   rješenja može se izjaviti samo kada je to zakonom predviđeno. Tim zakonom odredit će se i organ koji  će rješavati po žalbi.  Stavom 3. je propisano da stranka ima pravo žalbe i kada prvostepeni organ nije u određenom roku  donio rješenje o njenom zahtjevu.  Sve dok se protiv rješenja kao upravnog akta može izjaviti žalba, to rješenje nije konačno. Kada rješenje postane konačno u upravnom postupku i tim rješenjem stranka stekne neko pravo , odnosno kojim su stranci određene neke obaveze, takvo rješenje se može poništiti,ukinuti ili izmjeniti samo u slučajevima koji su određeni Zakonom o upravnom postupku ili drugim zakonom (član 13. ZoUP)- vanrednim pravnim  sredstvima: obnova upravnog postupka,zahtjev za zaštitu zakonitosti, poništavanje i ukidanje po pravu nadzora. Samo protiv konačnog rješenja – upravnog akta može se pokrenuti upravni spor kod mjesno i stvarno nadležnog suda (član 10. ZUS-a).

c) U smislu stava 3, mjere poduzete kako bi se osiguralo, da kada osobe u postupku ispunjavaju kriterije propisane odredbama važećih lokalnih zakona, te osobe imaju mogućnost pristupa upravnom ili sudskom postupku u cilju osporavanja postupaka ili propusta fizičkih lica ili javnih organa koji su u suprotnosti sa odredbama lokalnih propisa od značaja za okoliš;

•	Zakon o upravnom postupku BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10)
•	Zakon o upravnom postupku BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 09/02, 08/03,08/04,25/05, 08/07, 36/09, 48/11)
•	Zakon o upravnim sporovima BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj: 19/02, 88/07, 83/08, 74/10) (ZoUS BiH);
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o upravnim sporovima RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 109/05, 63/11) (ZoUS RS);
•	Zakon o upravnim sporovima BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 4/00, 1/01) (ZoUS BD);
Članom 213. ZoUP-a BiH/221 ZoUP-a FBiH/211 ZoOUP-a RS/208 ZoUP-a BD, dopuštena je žalba strankama, kao i tužiocu, pravobraniocu i drugim organima, protiv rješenja kojim je, u upravnom postupku, povrijeđen zakon u korist pojedinca ili pravne osobe, a na štetu javnog interesa. Članovima 2 ZoUS-a BiH/2 ZoUS-a FBiH/2 ZoOUS-a RS/2 ZoUS-a BD, propisuje se da pravo pokretanja upravnog spora ima građanin ili pravna osoba, ako je konačnim upravnim aktom povrijeđeno neko njegovo pravo, ili neposredni lični interes zasnovan na zakonu.  
Pravo pokretanja upravnog spora ima pojedinac ili pravno lice ako smatra da mu je upravnim aktom povrijeđeno neko pravo ili neposredni lični interes zasnovan na zakonu, te pod istim uvjetima pojedinac ili pravno lice koji su učestvovali u upravnom postupku radi zaštite svojih prava ili pravnih interesa.

Prema podacima Viskog sudskog i tužilačkog vijeća pokrenuta su 22 upravna spora protiv rješenja o izdavanju okolišne dozvole u periodu 2014.-2016. godine, a od toga 19 ih je pokrenuto na Kantonalnom sudu Sarajevo, 1 Kantonalni sud Tuzla, i 2 Osnovni sud Brčko Distrikt. 

Osnovni sud Zvornik. Donešeno je 264 rješenje kojim se okrivljeni oglašava odgovornim za prekršaj, 40 rješenja o obustavljanju prekršajnog postupka, 23 rješenja nakon prihvatanja odgovornosti za krivnju, 22 rješenja kojim se okrivljeni proglašava odgovornim zbog propuštanja. 

Procesuirano je 2090 krivičnih djela iz člana 303.–322. KZ FBiH; člana 415.–437. KZ RS te člana 297.–316. KZ BD BiH u periodu 2014.-2016.godine.

d)	U smislu stava 4, mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:

(i)	Procedure propisane odredbama stavova 1, 2 i 3 pružaju dovoljan i djelotvoran pravni lijek;
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama RS ("Službeni glasnik RS" , broj 20/01) (ZoSPI RS)
•	Zakon o upravnom postupku BiH ("Službeni glasnik BiH" , broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) (ZoUP BiH)
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o opštem upravnom postupku RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 13/02, 87/07, 50/10 66/18)
•	Zakon o upravnom postupku BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 09/02, 08/03,08/04,25/05, 08/07, 36/09, 48/11)
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o upravnim sporovima RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 109/05, 63/11) (ZoUS RS);
•	Zakon o upravnim sporovima BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 4/00, 1/01) (ZoUS BD);
•	Zakon o zaštiti okoliša FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 33/03, 38/09) (ZoZO FBiH);
•	Zakon o zaštiti životne sredine RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 71/12, 79/15  i 70/20) (ZoZŽS RS);
•	Zakon o zaštiti životne sredine BD (“Službeni glasnik BD”, broj: 24/04, 1/05, 19/07, 9/09) (ZoZŽS BD)
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
•	Zakon o vodama RS (“Službeni glasnik RS”, broj: 50/06, 92/09, 121/12, 74/17) (ZoV RS);

Relevantan je član 14.(3)(b) ZoSPI-a BiH/FBiH/RS kojim je propisana obaveza obavještavanja podnosioca zahtjeva o pravu podnošenja žalbe, određenom organu, a što uključuje neophodne podatke za kontakte sa takvim organom, krajnji rok za podnošenje žalbe kao i troškove podnošenja žalbe. Ovaj dopis upućuje podnosioca zahtjeva na pravo da se obrati Ombudsmenu i sadržava neophodne podatke za kontakte sa ovom Kancelarijom.
Članovima 15. i 201. ZoUP-a BiH/11. i 208. ZoUP-a FBiH/12. i 198. ZoOUP-a RS/11 i 195. ZoUP-a BD je propisano da je protiv prvostepenog rješenja dozvoljena žalba, te je obavezno  uputstvo o pravnom lijeku kojom se stranka obavještava da li protiv rješenja može izjaviti žalbu ili pokrenuti upravni spor ili drugi postupak pred sudom. Relevantni su i 213. ZoUP-a BiH/221 ZoUP-a FBiH/211 ZoOUP-a RS/208 ZoUP-a BD.
Članovima 2 ZoUS-a BiH/2 ZoUS-a FBiH/2 ZoOUS-a RS/2 ZoUS-a BD, propisuje se da pravo pokretanja upravnog spora ima građanin ili pravna osoba, ako je konačnim upravnim aktom povrijeđeno neko njegovo pravo, ili neposredni lični interes zasnovan na zakonu.  
Pored ovoga, relevantni su i članovi 8., 9. ZoUS-a BiH/8., 9. i 10. ZoUS-a FBiH/7. i 8. ZoUS-a RS/6., 7. i 8. ZoUS-a BD, kojim je propisano da se upravni spor može voditi samo protiv upravnog akta donesenog u drugom stepenu ili prvom stepenu ako žalba nije dopuštena,te šutnji administracije.
Relevantni su i članovi 10. i 39. ZoZO-a FBiH/12. i 42. ZoZŽS-a RS/10. ZoZŽS-a BD  kojima je propisano da sa ciljem postizanja obeštećenja ili pravne zaštite u pogledu pristupa informacijama i učešću javnosti svaka zainteresirana osoba ima pravo na zaštitu u upravnim i sudskim postupcima.
Također, relevantni su članovi 108.(1)(8) i 126.(3) ZoV-a FBiH/133. i 135 ZoV-a RS.   
 Na kraju svakog rješenja FMOiT i propisuje pravni lijek, tj. da li strana u postupku ima pravo na žalbu ili pokretanje upravnog spora.
Žalbeni postupak propisan je u odredbama od člana 221. do člana 245. ZUP-a.Stranka ima pravo žalbe i kada prvostepeni organ nije u roku donio rješenje o njenom zahtjevu, tj. kada nastupi“ ćutanje administracije“ smatrajući da je njen zahtjev odbijen. (član 216. stav 3. i član 243.ZUP-a).

(ii)	Takve procedure ispunjavaju zahtjeve propisane odredbama ovog stava;
Odluke sudova i drugih tijela dostupne su javnosti.   

(e) U smislu stava 5, mjere poduzete kako bi se osiguralo da javnost ima uvid u informacije o pristupu  žalbenom postupku pred upravnim ili sudskim organom.

Članom 20. ZoSPI-a propisuje se da su organi javne vlasti dužni izdati vodič koji, između ostalog, sadrži podatke o pravnim lijekovima. Troškove postupka snose stranke, u ovisnosti o ishodu postupka.
U Kantonalnom sudu u Goraždu, kao i u svim sudovima u BiH, moguć je pristup sudskim predmetima putem interneta. Ta usluga namijenjena je strankama u sudskim postupcima, advokatima, punomoćnicima i zakonskim zastupnicima. Na zahtjev stranke u pisarnici suda se izdaje potvrda o izdavanju  jedinstvenog pristupnog koda sa uputstvom na koji način se može pristupiti sudskom predmetu preko interneta. U Kantonalnom sudu u Goraždu imenovan je službenik za odnose sa javnošću koji zaprima i obrađuje  zahtjeve za pristup informacijama a kontakt podaci se nalaze na web stranici ovog suda.
Kantonalni sud u Novom Travniku je donio i objavio Vodič za pristup informacijama, kako je to regulirano odredbom članka 20. ZoSPI FBiH. Svaka fizička i pravna osoba ima pravo pristupa informacijama koje su pod kontrolom Kantonalnog suda u Novom Travniku, a Sud ima odgovarajuću obvezu da te informacije priopći. Detaljni podaci o vrsti informacija koje su pod kontrolom ovoga suda, obliku u kojem su informacije dostupne, kao i podaci gdje se može pristupiti tim informacijama, nalaze se u “Indeks registru” suda.

Agencija za vodno područje Jadranskog mora: Važne definicije iz člana 2. i uvjeti nediskriminacije iz člana 3.(9) navedeni su u odgovoru za član 4. 
Aarhuska konvencija nema direktnu primjenu u BiH. U skladu s time, sudovi u BiH primjenjuju Aarhusku konvenciju kroz odredbe, koje su prenesene u zakonodavstvo BiH.  
Posebno opišite sljedeće:
b)	U smislu stava 1., mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:
(iv)	Svaka osoba koja smatra da njen zahtjev za informacijama, u skladu sa odredbama člana 4, nije obrađen u skladu sa odredbama tog člana, ima pravo na žalbeni postupak pred nadležnim sudom ili drugim neovisnim i nepristrasnim tijelom utvrđenim zakonom;
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakona o sudovima u FBiH („Službene novine Federacije BiH“, broj: 38/05, 22/06, 63/10, 72/10, 7/13, 40/14 i 52/14 )
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 09/05) (ZoUS FBiH);
Kada je u pitanju lex generalis, vrijedno je pomenuti ZoSPI BiH/ZoSPI FBiH/ZoSPI RS kojim je propisana mogućnost podnošenja žalbe ako stranka nije zadovoljna dostavljenim rješenjem od strane javnog organa vlasti, bilo zbog nepotpunog rješenja, neadekvatno odbijenog rješenja ili šutnje administracije. U skladu sa članovima 15.(2) ZoUP-a BiH/11.(3) ZoUP-a FBiH/12.(3) ZoOUP-a RS/11.(2) ZoUP-a BD, propisano je da protiv rješenja donesenog u prvom stepenu stranka ima pravo žalbe. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena, i to ako se na drugi način osigura zaštita prava i zakonitosti. Stranka ima pravo žalbe i kad provostepeni organ nije u određenom roku donio rješenje o njenom zahtjevu (šutnja administracije).
(v)	Tamo gdje postoje odredbe o žalbenom postupku pred nadležnim sudom, podnosilac žalbe mora imati mogućnost pristupa postupku bez neopravdanog odlaganja, kako je to propisano zakonom, bez naknade ili uz razumnu naknadu na ime troškova postupka pred nadležnim organom ili drugim neovisnim i nepristrasnim tijelom osim suda;
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o ombudsmanu za ljudska prava BiH ("Službeni glasnik BiH" broj 35/04,32/06) (ZOLJP BIH)
Prije pokretanja upravnog spora, kada je to zakonom određeno, dozvoljena je žalba drugostepenom upravnom organu. Članom 11. ZoUP-a BiH/14. ZoUP-a FBiH/14. ZoOUP-a RS/14. ZoUP-a BD, propisano je da se upravni postupak vodi brzo i sa što manje troškova po stranku, ali tako da se pribavi sve što je potrebno za pravilno utvrđivanje činjeničnog stanja i za donošenje zakonitog i pravilnog rješenja.  
U skladu sa članovima 67. ZoUS  FBiH/59. ZoUS RS/43. ZoUS BD sud postupa po zahtjevu hitno. ZUS RS članom 49a propisuje da stranka koja je pokrenula spor pred sudom zbog "šutanje administracije" ne plaća troškove spora i u slučaju da ne uspije u sporu. 
U skladu sa članom 2. ZOLJP BIH, institucija će razmatrati predmete koji se odnose na slabo funkcioniranje ili povrede ljudskih prava i sloboda počinjene od strane bilo kojeg tijela vlasti u Bosni i Hercegovini, te će djelovati po prijemu žalbe ili ex officio.
Jedan od mehanizama pristupa pravdi je mogućnost da se protiv prvostepenog rješenja o pravu na pristup informacijama može izjaviti žalba Žalbenom vijeću pri Vijeću ministara BiH, a shodno ZoUP BiH protiv konačnog upravnog akta (upravni akt donesen u drugom stepenu) nezadovoljna stranka može podnijeti tužbu i zahtjevati da sud u upravnom sporu ispita zakonistost donesenog upravnog akta.
Prema odredbama ZoSPI podnosilac zahtjeva u slučaju kada je njegov zahtjev odbijen ima mogućnost prigovora rukovodiocu organa, a protiv rješenja donesenog po prigovoru podnosilac ima pravo pokrenuti upravni spor.
Protiv rješenja donesenog u prvom stupnju stranka ima pravo žalbe. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena, i to ako se na drugi način osigura zaštita prava i zakonitosti. Protiv rješenja donesenog u drugom stupnju žalba nije dopuštena, već se može pokrenutu upravni spor.
(vi)	Konačna odluka propisana odredbama ovog stava obavezujuća je za javni organ koji raspolaže informacijama, te su razlozi za njeno donošenje navedeni u pisanom obliku, barem u slučaju uskraćivanja prava na pristup informacijama;
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o sudovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 38/05, 22/06, 63/10, 7/13, 72/14) (ZoS FBiH);
b) U okviru odredbi važećih lokalnih propisa, mjere poduzete kako bi se osiguralo da osobe u postupku koje ispunjavaju kriterije utvrđene odredbama stava 2 imaju mogućnost pristupa žalbenom postupku pred sudom i/ili drugim neovisnim i nepristrasnim tijelom utvrđenim zakonom, u cilju osporavanja zakonitosti bilo koje odluke, postupka ili propusta propisanog odredbama člana 6, u materijalnom i proceduralnom smislu;

•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
c) U smislu stava 3, mjere poduzete kako bi se osiguralo, da kada osobe u postupku ispunjavaju kriterije propisane odredbama važećih lokalnih zakona, te osobe imaju mogućnost pristupa upravnom ili sudskom postupku u cilju osporavanja postupaka ili propusta fizičkih lica ili javnih organa koji su u suprotnosti sa odredbama lokalnih propisa od značaja za okoliš;
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
e)	U smislu stava 4, mjere poduzete na osiguranju sljedećeg:
(iii)	Procedure propisane odredbama stavova 1, 2 i 3 pružaju dovoljan i djelotvoran pravni lijek;
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 9/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o vodama FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 70/06) (ZoV FBiH);
Relevantan je član 14.(3)(b) ZoSPI-a BiH/FBiH/RS kojim je propisana obaveza obavještavanja podnosioca zahtjeva o pravu podnošenja žalbe, određenom organu, a što uključuje neophodne podatke za kontakte sa takvim organom, krajnji rok za podnošenje žalbe kao i troškove podnošenja žalbe. Ovaj dopis upućuje podnosioca zahtjeva na pravo da se obrati Ombudsmenu  i sadržava neophodne podatke za kontakte sa ovom Kancelarijom.
Članovima 15. i 201. ZoUP-a BiH/11. i 208. ZoUP-a FBiH/12. i 198. ZoOUP-a RS/11 i 195. ZoUP-a BD je propisano da je protiv prvostepenog rješenja dozvoljena žalba, te je obavezno  uputstvo o pravnom lijeku kojom se stranka obavještava da li protiv rješenja može izjaviti žalbu ili pokrenuti upravni spor ili drugi postupak pred sudom. Relevantni su i 213. ZoUP-a BiH/221 ZoUP-a FBiH/211 ZoOUP-a RS/208 ZoUP-a BD.
Članovima 2 ZoUS-a BiH/2 ZoUS-a FBiH/2 ZoOUS-a RS/2 ZoUS-a BD, propisuje se da pravo pokretanja upravnog spora ima građanin ili pravna osoba, ako je konačnim upravnim aktom povrijeđeno neko njegovo pravo, ili neposredni lični interes zasnovan na zakonu.  
Pored ovoga, relevantni su i članovi 8., 9. ZoUS-a BiH/8., 9. i 10. ZoUS-a FBiH/7. i 8. ZoUS-a RS/6., 7. i 8. ZoUS-a BD, kojim je propisano da se upravni spor može voditi samo protiv upravnog akta donesenog u drugom stepenu ili prvom stepenu ako žalba nije dopuštena,te šutnji administracije.
Također, relevantni su članovi 108.(1)(8) i 126.(3) ZoV-a FBiH 
(iv)	Takve procedure ispunjavaju zahtjeve propisane odredbama ovog stava;
Odluke sudova i drugih tijela dostupne su javnosti.   
(e) U smislu stava 5, mjere poduzete kako bi se osiguralo da javnost ima uvid u informacije o pristupu  žalbenom postupku pred upravnim ili sudskim organom.
Članom 20. ZoSPI-a propisuje se da su organi javne vlasti dužni izdati vodič koji, između ostalog, sadrži podatke o pravnim lijekovima. Troškove postupka snose stranke, u ovisnosti o ishodu postupka.
Federalno ministarstvo pravde 
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 09/05) (ZoUS FBiH);
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama FBiH ("Službene novine FBiH", broj: 32/01, 48/11) (ZoSPI FBiH);
•	Zakon o upravnom postupku FBiH („Službene novine FBiH“, broj: 2/98, 48/99) (ZoUP FBiH)
•	Zakon o upravnim sporovima FBiH (“Službene novine FBiH”, broj: 09/05) (ZoUS FBiH);
Važne definicije iz člana 2. i uvjeti nediskriminacije iz člana 3.(9) navedeni su u odgovoru za član 4. 
Aarhuska konvencija nema direktnu primjenu u BiH. U skladu s time, sudovi u BiH primjenjuju Aarhusku konvenciju kroz odredbe, koje su prenesene u zakonodavstvo BiH.  
(a)	U vezi sa stavom 1., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:
(I)	Svaka osoba koja smatra da njen-njegov zahtjev za dobijanje informacija iz člana/članka 4. nije bio procesuiran u skladu sa odredbama tog člana/članka ima pristup  proceduri za preispitivanje odluke pred sudom ili pred drugim nezavisnim i nepristrasnim tijelom ustanovljenim zakonom;

Kada je u pitanju lex generalis, vrijedno je pomenuti ZoSPI FBiH RS kojim je propisana mogućnost podnošenja žalbe ako stranka nije zadovoljna dostavljenim rješenjem od strane javnog organa vlasti, bilo zbog nepotpunog rješenja, neadekvatno odbijenog rješenja ili šutnje administracije. 
U skladu sa članom 11.(3) ZoUP-a FBiH propisano je da protiv rješenja donesenog u prvom stepenu stranka ima pravo žalbe. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena, i to ako se na drugi način osigura zaštita prava i zakonitosti. Stranka ima pravo žalbe i kad provostepeni organ nije u određenom roku donio rješenje o njenom zahtjevu (šutnja administracije).
(II)	Kada postoji osnova za preispitivanje odluke pred sudom, osoba koja se obraća sudu takođe ima pravo da se njen predmet rješava po ubrzanoj proceduri definisanoj zakonom, koja je besplatna ili jeftina i koja podrazumeva da odluku ponovo razmatraju organi javne uprave ili da je preispituje nezavisno i nepristrasno tijelo koje nije sud;

Kada je u pitanju lex generalis, vrijedno je pomenuti ZoSPI BiH/ZoSPI FBiH/ZoSPI RS kojim je propisana mogućnost podnošenja žalbe ako stranka nije zadovoljna dostavljenim rješenjem od strane javnog organa vlasti, bilo zbog nepotpunog rješenja, neadekvatno odbijenog rješenja ili šutnje administracije. U skladu sa članovima 15.(2) ZoUP-a BiH/11.(3) ZoUP-a FBiH/12.(3) ZoOUP-a RS/11.(2) ZoUP-a BD, propisano je da protiv rješenja donesenog u prvom stepenu stranka ima pravo žalbe. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena, i to ako se na drugi način osigura zaštita prava i zakonitosti. Stranka ima pravo žalbe i kad provostepeni organ nije u određenom roku donio rješenje o njenom zahtjevu (šutnja administracije).
Prije pokretanja upravnog spora, kada je to zakonom određeno, dozvoljena je žalba drugostepenom upravnom organu. Članom 14. ZoUP-a FBiH propisano je da se upravni postupak vodi brzo i sa što manje troškova po stranku, ali tako da se pribavi sve što je potrebno za pravilno utvrđivanje činjeničnog stanja i za donošenje zakonitog i pravilnog rješenja.  

Prema odredbama ZoSPI podnosilac zahtjeva u slučaju kada je njegov zahtjev odbijen ima mogućnost prigovora rukovodiocu organa, a protiv rješenja donesenog po prigovoru podnosilac ima pravo pokrenuti upravni spor.
Protiv rješenja donesenog u prvom stupnju stranka ima pravo žalbe. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena, i to ako se na drugi način osigura zaštita prava i zakonitosti. Protiv rješenja donesenog u drugom stupnju žalba nije dopuštena, već se može pokrenutu upravni spor.
Kantonalni sud u Sarajevu prema svojoj stvarnoj nadležnosti odlučuje u predmetima upravnog spora, protiv drugostepenog rješenja nadležnog organa (npr. FMP) 
(III) Konačne odluke iz ovog stava/stavka obavezuju organe javne uprave koja poseduje informaciju da svoje razloge navedu u pisanoj formi, makar u slučajevima kada je pristup informacijama odbijen;

Relevantan je član 3. ZoUS-a FBiH.
U skladu s članom 7 ZoS-a FBiH, odluke sudova u BiH obavezujuće su na teritoriju FBiH/RS/BD. 
Shodno članu 25. stav 4. ZoSPI FBiH na svako kršenje tog zakona primjenjuju se sankcije utvrđene krivičnim zakonima, zakonima o prekršajima i zakonima iz oblasti uprave (ZoUP BiH) kao i drugim zakonima koji su na snazi u FBiH a pravosnažne sudske odluke su obavezujuće (član 7. ZoS FBiH)
(b) Mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da u okviru državnih zakona, predstavnici zainteresovane javnosti koji ispunjavaju kriterijume navedene u stavu/stavku 2. imaju pristup proceduri za preispitivanje odluka pred sudom i/ili pred nekim drugim nezavisnim i nepristrasnim tijelom ustanovljenim zakonom, kako bi preispitali materijalnu i procesnu zakonitost bilo koje odluke, čina ili propusta, shodno odredbama člana/članka 6.; 

Članom 11. stav 1. ZoUP FBiH regulisano je da protiv rješenja donesenog u prvom stepenu stranka ima pravo na žalbu. Samo zakonom može se propisati da u pojedinim upravnim stvarima žalba nije dopuštena i to ako se na drugi način osiguliše zaštita prava i zakonitosti.
Stavom 2. je propisano da ako nema drugostepenog upravnog organa žalba protiv prvostepenog   rješenja može se izjaviti samo kada je to zakonom predviđeno. Tim zakonom odredit će se i organ koji  će rješavati po žalbi.  Stavom 3. je propisano da stranka ima pravo žalbe i kada prvostepeni organ nije u određenom roku  donio rješenje o njenom zahtjevu.  Sve dok se protiv rješenja kao upravnog akta može izjaviti žalba, to rješenje nije konačno. Kada rješenje postane konačno u upravnom postupku i tim rješenjem stranka stekne neko pravo , odnosno kojim su stranci određene neke obaveze, takvo rješenje se može poništiti,ukinuti ili izmjeniti samo u slučajevima koji su određeni Zakonom o upravnom postupku ili drugim zakonom (član 13. ZoUP)- vanrednim pravnim  sredstvima: obnova upravnog postupka,zahtjev za zaštitu zakonitosti, poništavanje i ukidanje po pravu nadzora. Samo protiv konačnog rješenja – upravnog akta može se pokrenuti upravni spor kod mjesno i stvarno nadležnog suda (član 10. ZUS-a)
(c) U vezi sa stavom/stavkom 3., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da tamo gdje su eventualni kriterijumi, postavljeni državnim zakonima, ispunjeni, predstavnici javnosti imaju pristup administrativnim i pravnim procedurama kako bi osporili postupke i propuste koje su načinila privatna lica ili organi javne uprave, a koji su suprotni odredbama državnog zakona koji se odnosi na životnu sredinu;

Članom 221 ZoUP-a FBiH dopuštena je žalba strankama, kao i tužiocu, pravobraniocu i drugim organima, protiv rješenja kojim je, u upravnom postupku, povrijeđen zakon u korist pojedinca ili pravne osobe, a na štetu javnog interesa. Članom 2 ZoUS-a FBiH propisuje se da pravo pokretanja upravnog spora ima građanin ili pravna osoba, ako je konačnim upravnim aktom povrijeđeno neko njegovo pravo, ili neposredni lični interes zasnovan na zakonu.  
Pravo pokretanja upravnog spora ima pojedinac ili pravno lice ako smatra da mu je upravnim aktom povrijeđeno neko pravo ili neposredni lični interes zasnovan na zakonu, te pod istim uvjetima pojedinac ili pravno lice koji su učestvovali u upravnom postupku radi zaštite svojih prava ili pravnih interesa.
(d) U vezi sa stavom/stavkom 4, mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da:
(I)	Procedure pomenute u stavovima/stavcima 1., 2. i 3. pruže adekvatan i djelotvoran pravni lijek;

Relevantan je član 14.(3)(b) ZoSPI-a FBiH kojim je propisana obaveza obavještavanja podnosioca zahtjeva o pravu podnošenja žalbe, određenom organu, a što uključuje neophodne podatke za kontakte sa takvim organom, krajnji rok za podnošenje žalbe kao i troškove podnošenja žalbe. Ovaj dopis upućuje podnosioca zahtjeva na pravo da se obrati Ombudsmenu  i sadržava neophodne podatke za kontakte sa ovom Kancelarijom.
Članovima 11. i 208. ZoUP-a FBiH je propisano da je protiv prvostepenog rješenja dozvoljena žalba, te je obavezno  uputstvo o pravnom lijeku kojom se stranka obavještava da li protiv rješenja može izjaviti žalbu ili pokrenuti upravni spor ili drugi postupak pred sudom.
Relevantan je član 221 ZoUP-a FBiH.
Članom 2 ZoUS-a FBiH propisuje se da pravo pokretanja upravnog spora ima građanin ili pravna osoba, ako je konačnim upravnim aktom povrijeđeno neko njegovo pravo, ili neposredni lični interes zasnovan na zakonu.  
Pored ovoga, relevantni su i članovi 8., 9. i 10. ZoUS-a FBiH kojima je propisano da se upravni spor može voditi samo protiv upravnog akta donesenog u drugom stepenu ili prvom stepenu ako žalba nije dopuštena,te šutnji administracije.
 Na kraju svakog rješenja FMP i propisuje pravni lijek, tj. da li strana u postupku ima pravo na žalbu ili pokretanje upravnog spora.
Žalbeni postupak propisan je u odredbama od člana 221. do člana 245. ZUP-a.Stranka ima pravo žalbe i kada prvostepeni organ nije u roku donio rješenje o njenom zahtjevu, tj. kada nastupi “šutnja administracije“ smatrajući da je njen zahtjev odbijen. (član 216. stav 3. i član 243. ZUP-a).
(II)	Navedene procedure u svemu ostalom ispunjavaju zahtjeve iz ovog stava/stavka/stavka;
(e) U vezi sa stavom/stavkom 5., mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da su javnosti pružene informacije o pristupu pokretanja upravnih i sudskih procedura za korišćenje pravnih lijekova.

Članom 20. ZoSPI-a propisuje se da su organi javne vlasti dužni izdati vodič koji, između ostalog, sadrži podatke o pravnim lijekovima.
Svaka fizička i pravna osoba ima pravo pristupa informacijama koje su pod kontrolom FMP, a FMP ima odgovarajuću obvezu da te informacije priopći. Detaljni podaci o vrsti informacija koje su pod kontrolom ovog ministarstva, obliku u kojem su informacije dostupne, kao i podaci gdje se može pristupiti tim informacijama, nalaze se u “Indeks registru” ministarstva.

Ministarstvo pravde BiH
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 28/00, 45/06, 102/09, 62/11, 100/13) (ZoSPI BiH)
•	Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 92/02, 12/04, 88/07, 93/09, 41/13) ZoUP BiH)

XXIX.	PREPREKE NA KOJE SE NAILAZI TOKOM PRIMJENE ČLANA/ČLANKA 9.

Opišite ako ste tokom primjene nekog od stavova/stavaka člana/članka 9. naišli na neku prepreku.
Odgovor:
U većini slučajeva, nadležne institucije nisu donijele vodič propisan u članu 20 ZoSPI-a. NVO sektor smatra da je postojeća procedura presložena i prekomplicirana, te da su troškovi angažiranja advokata za rad na ovim predmetima preveliki za njih, što je i vidljivo iz dostavljenih odgovora NVO sektora, gdje veoma mali broj njih koristi usluge pravnika (ne nužno specijaliziranih za ovu oblast). Trenutno, u BiH ne postoje sudije ili tužioci koji su specijalizirali okolišno pravo. Ipak, u njihovu edukaciju u ovom smislu su, u protekle dvije godine, uloženi značajni napori, te su daljnje aktivnosti planirane za nadolazeći period.

BHAS napominje da statistika o okolišnom pravu još nije pokrenuta kao statistička aktivnost. 
Pri tome treba imati u vidu da je Odsjek za okoliš, energiju i regionalne statistike BHAS počeo s radom 2008 godine i nalazi se u fazi intenzivnog razvoja i nastojanja da se ispune zahtjevi međunarodne statistike okoliša. Ovaj Odsjek je u vrlo kratkom vremenu uspostavio i razvio ključne statistike okoliša prema međunarodnim i EU standardima, i još uvijek intezivno radi na razvoju već postojećih statistika, kao i uspostavljanju novih okolišnih statistika. Prisutan je i problem nedostatka ljudskih resursa u entitetskim statističkim institucijama (RZS RS, FZS FBIH), koje vrlo teško mogu pratiti aktivnosti koje nameće Odsjek za okoliš, energiju i regionalne statistike Agencije za statistiku BiH. 

XXX.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI ODREDBI  ČLANA/ČLANKA 9.

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni odredbi o pravu na pravnu zaštitu iz člana/članka 9. Na primjer: da li ima nekih statističkih podataka o pravnim postupcima iz oblasti okoliša/životne sredine i da li postoje neki mehanizmi za pružanje pomoći koji bi uklonili ili umanjili finansijske i druge prepreke koje se odnose na pravo na pravnu zaštitu?

Odgovor:
Kantonalno tužiteljstvo ZDK je 15.09.2015. godine zaprimilo krivičnu prijavu podnesenu od strane Udruženja „Eko Forum“ Zenica protiv društva „Arcelor Mittal“ d.o.o. Zenica, Palavathu Krishnan Nair Biju i Mukund Vyankatesh zbog krivičnog djela onečišćenje okoliša iz člana 303. KZ FBiH. Po zaprimanju prijave formiran je predmet u kojem je postupajući tužitelj 26.10.2015. godine izdao Nalog MUP-u ZDK za provođenje predistražnih radnji. U julu mjesecu 2016. godine naloženo je i vještačenje po vještaku iz oblasti zaštite okoliša koji je ovom Tužilaštvu dostavio pisani Nalaz i mišljenje u oktobru 2017. godine. 
Kantonalno tužilaštvo Zeničko-dobojskog kantona donijelo je 20.11.2020. godine naredbu o obustavi istrage protiv bivšeg direktora i privrednog društva ArcelorMittal Zenica zbog krivičnog djela “onečišćenje okoliša” iz člana 303 i krivičnog djela “ugrožavanje okoliša napravama” iz člana 304 Krivičnog zakona FBiH, jer nema dovoljno dokaza da su osumnjičeni počinili ta krivična djela.
Glavna tužiteljica Kantonalnog tužilaštva ZDK odbila je kao neosnovanu pritužbu Eko foruma od 24.11.2020. godine kojom su tražili preispitivanje Odluke o obustavljanju istrage. Glavni federalni tužilac odbio je zahtjev Eko foruma za prenošenje mjesne nadležnosti sa kantonalnog tužilaštva na federalno tužilaštvo.

Pristup pravdi se pokazuje od najveće važnosti kada se radi o sprovođenju Aarhuske konvencije. Služi ublažavanju mana i nedostataka odluka administrativnih organa. U BiH, administrativni sporovi mogu biti incirani ukoliko administrativna žalba nije bila uspješna ili dostupna, i ako je pravna akcija poduzeta u roku od 30 dana od izdavanja finalne administrativne odluke. U širem smislu, pristup pravdi može biti zaokružen građanskim i krivičnim sudskim sporovima u vezi sa pitanjima životne sredine. Presude domaćih sudova u BiH u slučaju administrativnih sporova generalno imaju korektivni karakter. Praksa sudova u vezi sa životnom sredinom pokazuje da su presude skoro uvijek bazirane na proceduralnim greškama, ukoliko postoje, i slučaj se vraća nadležnom organu sa uputstvima kako da se administrativna odluka preinači. Mimo toga, postoje još uvijek rijetke sudske instance uključene u suštinu slučaja, koje presuđuju tako što u potpunosti mijenjaju originalnu administrativnu odluku. Generalno, uticaj sudskog sistema na sprovođenje Aarhuske konvencije u BiH je pozitivan, značajno ispravlja greške i nedostatak djelovanja nadležnih administrativnih tijela. Kancelarija ombudsmana takođe igra značajnu ulogu u smislu podnošenja preporuka javnoj administraciji. Iako one nisu pravno obavezujuće, praksa je pokazala da pritisak ombudsmana može uticati na javnu administraciju da radi u skladu sa zakonom. Šta je očigledno iz primljenog upitnika, je nizak ukupan broj sudskih slučajeva u vezi sa životnom sredinom. Više razloga postoji. Prvo, strukturalne barijere u pristupu sudu (100 KM obavezno plaćanje za pravnu radnju da se uopšte primi; rizik kompenzacije za pravnog zastupnika suprotstavljene strane u slučaju gubitka; nemogućnost za NVO da dobiju besplatnog pravnog zastupnika itd.). Dodatno, ovo pokazuje i ograničene kapacitete NVO koje su uključene u pitanja životne sredine. I na kraju, ovo se može vidjeti kao rezultat nepovjerenja javnosti u institucije, kompleksnost administrativnih procedura i nedostatak besplatnog pravnog savjeta za građane. 
Takođe, građansko društvo navodi nedostatak kompetentnih specijalizovanih advokata, što je rezultat činjenice da pravni fakulteti u BiH ne uključuju pravo životne sredine u nastavne sadržaje. Usljed ovoga, Centar za životnu sredinu je u saradnji sa Arnikom organizovao pilot edukativni program za mlade pravnike- “Ekološka pravna klinika”- sa ciljem da proširi njihovo znanje, kao i zanimanje za pravo životne sredine. Klinika je organizovana 2016. godine na Pravnom fakultetu u Banjaluci i učestvovala su 34 starija studenta, od kojih je njih pet kasnije imalo praksu u Centru za životnu sredinu, podržavajući rad lokalnih zajednica i koristeći pravne alate i studije slučajeva.

XXXI.	ADRESE  INTERNET SAJTOVA RELEVANTNIH ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 9

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje:

Odgovor:
Ministarstvo pravde FBiH
Predstavnici javnosti mogu se obratiti nadležnim organima, koristeći kontakt podatke dostupne na internet stranicama nadležnih organa, naznačenim pod tačkom VI u gornjem dijelu teksta.

Članovi 10 – 22 ne odnose se na državnu primjenu.

XXXII.	OPŠTA ZAPAŽANJA U VEZI SA CILJEVIMA KONVENCIJE
Ako je moguće, ukažite na to kako primjena Konvencije doprinosi zaštiti prava svih ljudi, današnjih i budućih generacija da žive u okruženju koje je podesno za njihovo zdravlje i blagostanje
Odgovor:
Agencija za vodno područje Jadranskog mora: Arhuška konvencija je jedinstveni međunarodni pravni instrument koji omogućuje sudjelovanje javnosti u pitanjima okoliša, utemeljena na ideji sudioničke demokracije u kojoj ljudi imaju pravo utjecati na donošenje odluka koje se tiču njihova života. Odredbe Arhuške konvencije predstavljaju samo minimum standarda ispod kojih stranke Konvencije – države ne smiju ići. Nažalost, praksa pokazuje da stranke konvencije ponekad ne osiguravaju niti taj minimum.

XXXIII.	PRAVNE, REGULATIVNE I DRUGE MJERE KOJE SE ODNOSE NA PRIMJENU ODREDBI O GENETSKI MODIFIKOVANIM ORGANIZMIMA SHODNO ČLANU 6. bis i ANEKSU I bis

U vezi sa pravnim, regulativnim i drugim mjerama kojima se primjenjuju odredbe o učešću javnosti u donošenju odluka o namjernom ispuštanju genetski modifikovanih organizama u životnu sredinu i o plasiranju na tržište genetski modifikovanih organizama iz člana/članka 6 bis, opišite:

(a)	U vezi sa stavom/stavkom 1. člana/članka 6 bis i:

(I)	Član/članak 1. aneksa I bis, mjere u regulatornom okviru strane potpisnice koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi djelotvorno informisanje i učešće javnosti u donošenju odluka shodno odredbama iz člana/članka 6 bis;
(II)	Član/članak 2. aneksa I bis, bilo koja izuzeća predviđena u regulatornom okviru strane potpisnice koja se odnose na proceduru učešća javnosti definisanu u  aneksu I bis kao i kriterijume za ta izuzeća;
(III)	Član/članak 3. aneksa I bis, mjere koje su preduzete da se javnosti, na adekvatan, pravovremeni i djelotvoran način, obezbijedi sažetak/siže obavještenja, uveden kako bi se dobilo ovlaštenje za namjerno ispuštanje i plasiranje na tržište, kao i izvještaj o proceni, ako postoji;
(IV)	Član/članak 4. aneksa I bis, mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da informacije koje su navedene u tom članu ni u kom slučaju ne mogu biti povjerljive;
(V)	Član/članak 5. aneksa I bis, mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi vidljivost procedura donošenja odluka kao i da se javnosti pruži pristup relevantnim proceduralnim informacijama uključujući, na primjer i informacije o:
a.	Prirodi mogućih odluka;
b.	Organima javne uprave odgovornim za donošenje odluke;
c.	Mjerama učešća javnosti shodno stavu 1 aneksa I bis;
d.	Upućivanju na organe javne uprave od kojih se može dobiti relevantna informacija;
e.	Upućivanju na organe javne uprave kojima se mogu podnijeti komentari i kod kojih se može zakazati vrijeme predaje tih komentara; 
(VI)	Član/članak 6. aneksa I bis, koraci koji su preduzeti/poduzeti da se obezbijedi da mjere koje su uvedene radi sprovođenja stava/stavka 1 aneksa I bis dozvoljavaju javnosti da podnesu, na bilo koji prikladan način, bilo koje komentare, informacije, analize ili mišljenja koja smatra relevantnim za predložena namjerna ispuštanja ili plasiranje na tržište;
(VII)	Član/članak 7. aneksa I bis, mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da se uzme u obzir ishod procedura učešća javnosti organizovanih shodno stavu 1 aneksa I bis;
(VIII)	Član/članak 8. aneksa I bis, mjere koje su preduzete/poduzete da se obezbijedi da tekstovi odluka koje su donijeli organi javne uprave u skladu sa odredbama aneksa I bis budu javno dostupni zajedno sa razlozima i faktorima na osnovu kojih su te odluke donijete;
(b)	U vezi sa stavom/stavkom 2. člana/članka 6 bis, kako su pripremljeni zahtjevi postavljeni u skladu sa odredbama aneksa I bis komplementarni i definisani na način da predstavljaju potporu nacionalnog okvira biološke sigurnosti strane potpisnice, te da su u skladu sa ciljevima Kartegena protokola o biološkoj sigurnosti uz Konvenciju o biodiverzitetu;

Odgovor:

a)	U smislu stava 1 člana 6 bis i:

(i)	Stava 1 aneksa I bis, potrebno je da strana potpisnica uvede potrebne odredbe u svoj regulatorni okvir kako bi se osiguralo djelotvorno informiranje i učešće javnosti u donošenju odluka obuhvaćenih odredbama člana 6 bis;
•	Zakon o genetski modificiranim organizmima ("Službeni glasnik BiH" , broj 23/09) (ZoGMO BiH)
•	Zakon o genetički modifikovanim organizmima Republike Srpske ("Službeni glasnik RS", br. 41/2009)   (ZoGMO RS)
•	Odluka o imenovanju Vijeća za genetički modificirane organizme („Službeni glasnik BiH“ br: 67/15, 49/16)
•	Zakona o hrani („Službeni glasnik BiH“, broj 50/04) (ZoH BiH)
•	Zakona o upravi („Službeni glasnik BiH”, br. 32/02 i 102/09) (ZoU BiH)
•	Zakon o upravnom postupku („Službeni glasnik BiH“, br. 29/02, 12/04, 88/07, 93/09 i 41/13) (ZoUP BiH)
•	Pravilnika o uslovima i postupku izdavanja odobrenja za stavljanje genetički modificirane hrane i hrane za životinje prvi put na tržište BiH i zahtjevima koji se odnose na njihovu sljedivost i označavanje („Službeni glasnik BiH“, br. 78/12 i 62/15)
U skladu sa članom 17. ZoGMO-a BiH, javni su podaci o upotrebi GMO-a i podaci o postupcima odobravanja nadležnog tijela. Putem sredstava javnog informisanja i web-stranice AzSH BiH objavljuje se javni poziv u kojem se navodi mjesto i vrijeme uvida u akte te postupak davanja mišljenja i primjedaba. Rok u kojem nadležno tijelo daje na uvid i omogućuje davanje mišljenja i primjedaba je 30 dana i ne računa se u rok za izdavanje rješenja. Nadležno tijelo dužno je u obrazloženju rješenja unijeti svoje očitovanje o primjedbama i mišljenju javnosti.
Potrebno je provesti javnu raspravu prije izrade izvještaja o procjeni prikladnosti stavljanja na tržište GMO-a ili proizvoda od GMO-a (član 44 ZoGMO-a BiH) i prije izdavanja odobrenja za stavljanje GMO-a u promet (član 47 ZoGMO-a BiH).  
Prema ZoGMO RS zabranjena je upotreba GMO i proizvoda koji sadrže GMO. Pod upotrebom se podrazumijeva pakovanje, rukovanje, stavljanje u promet, prevoz i tranzit preko područja Republike Srpske. Zakon dozvoljava samo ograničenu upotrebu, u zatvorenim sistemima radi naučno-istraživačkih aktivnosti ali samo po posebnom odobrenju MPŠV RS. Nadzor nad primjenom ovog zakona vrši Inspekcija za hranu i Poljoprivredna inspekcija.
ZoGMO BiH propisuju se postupak i uslovi za ograničenu upotrebu, prekogranični prenos, namjerno unošenje u okoliš i stavljanje na tržište GMO i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili potiču od GMO, s ciljem osiguranja visokog nivoa zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša, interesa potrošača s obzirom na GMO i proizvode od GMO, kao i žive modificirane organizme uz djelotvorno funkcionisanje tržišta. AzSH BiH je shodno odredbama ZoGMO BiH, centralno i koordinaciono tijelo za obavljanje stručnih poslova u vezi sa GMO.
Također, radi praćenja stanja i razvoja u oblasti rukovanja GMO-om i pružanju stručne pomoći nadležnim organima u BiH u provođenju ovog Zakona, na prijedlog AzSH BiH, Vijeće ministara BiH donijelo je Odluku o imenovanju Vijeća za genetički modificirane organizme (Vijeće za GMO), čiji su zadaci definisani članom 56. Zakona o GMO.
U proteklom periodu Vijeće ministara BiH je na prijedlog AzSH BiH, usvojilo niz propisa iz oblasti GMO.
Kada su u pitanju zakonodavne, regulatorne i druge mjere koje se provode u vezi sa učešćem javnosti u donošenju odluka o namjernom unošenje GMO u okoliš, BiH nije preuzela EU legislativu po pitanju namjernog unošenja GMO u okoliš.
Kada su u pitanju zakonodavne, regulatorne i druge mjere koje se provode u vezi sa učešćem javnosti u donošenju odluka po pitanju stavljanja na tržište GMO hrane i hrane za životinje, AzSH BiH, po zaprimanju Zahtjeva za izdavanjem rješenja o odobrenju za stavljanje na tržište genetski modificirane hrane za životinje dostavljenih od subjekata u poslovanju sa hranom za životinje, a na osnovu člana 56. ZoH BiH, člana 61. ZoU BiH, člana 193. stav (1) ZoUP BiH, člana 11. ZoGMO BiH, člana 19. Pravilnika o uslovima i postupku izdavanja odobrenja za stavljanje genetički modificirane hrane i hrane za životinje prvi put na tržište BiH i zahtjevima koji se odnose na njihovu sljedivost i označavanje i pozitivnih Mišljenja Vijeća za GMO po podnesenim zahtjevima, izdaje Rješenje o odobrenju za stavljanje na tržište genetički modificirane hrane za životinje. 
Mišljenja Vijeća za GMO po podnesenim zahtjevima subjekata u poslovanju sa hranom za životinje za izdavanje rješenja o odobrenju, kao i izdata Rješenja o odobrenju za stavljanje na tržište BiH GM hrane za životinje dostupna su na službenoj web stranici AzSH BiH.
U procedure izdavanja Rješenja o odobrenju javnost nije uključena, a shodno članu 58. ZoGMO, AzSH BiH vodi jedinstveni registar GMO-a i isti je također dostupan javnosti putem službene web stranice Agencije.

(ii) Stava 2 aneksa I bis, svi izuzeci predviđeni regulatornim okvirom strane potpisnice u   pogledu procedure učešća javnosti propisani odredbama aneksa I bis i kriteriji koji se odnose na te izuzetke;
U skladu sa članom 17. ZoGMO-a, javnost je uključena u svaki postupak za dobijanje odobrenja za namjerno unošenje GMO-a u okoliš.  
(iii)  Stava 3 aneksa I bis, mjere koje za cilj imaju davanje javnosti na uvid na odgovarajući, blagovremen i djelotvoran način, sažetka obavijesti o davanju saglasnosti za namjerno puštanje u okoliš i plasman na tržište takvih genetski modificiranih 	organizama, kao i davanje na uvid izvještaja o procjeni, ukoliko takav izvještaj postoji;
U skladu sa članom 17. ZoGMO-a, nadležni organ dužan je, u postupku za izdavanje odobrenja za namjerno unošenje GMO-a u okoliš, javnosti dati na uvid:  sadržaj zahtjeva. sadržaj tehničke dokumentacije, procjenu rizika. sadržaj mišljenja Vijeća za GMO. 
Javni poziv, u kojem se navodi mjesto i vrijeme za uvid u akte, naznačene u gornjem dijelu teksta, te postupak davanja mišljenja i primjedaba, objavljuje se putem sredstava javnog informiranja i internet stranice ASH-a. Rok u kojem nadležni organ daje na uvid i omogućava davanje mišljenja i primjedaba je 30 dana.  

(iv) Stava 4 aneksa I bis, mjere poduzete da bi se osiguralo da se informacije navedene u 	tom stavu ni u kojem slučaju ne mogu smatrati povjerljivim informacijama;

U skladu sa članom 8. ZoGMO-a BiH, podnositelj zahtjeva ne može staviti da su tajni slijedeći podaci:
a) ime i prezime, firmu i sjedište firme; 
b) namjeravani način upotrebe GMO-a i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili potječu od GMO-a, uvjete za stavljanje proizvoda na tržište i uvjete za upotrebu; 
c) značajke GMO-a i proizvoda, odnosno njihovih komponenata; 
d) područje i skupinu opasnosti ograničene upotrebe GMO-a; 
e) plan praćenja u vezi sa stavljanjem GMO-a na tržište, njegovom upotrebom i mjerama u slučaju nepredviđenih rizika pri stavljanju na tržište GMO-a i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili potječu od GMO-a;
 f) podatke o mogućim štetnim i drugim utjecajima na zdravlje ljudi, biološku raznolikost ili okoliš; 
g) procjenu rizika
Shodno navedenom, podaci sadržani u stavu 4. Aneksa I bis se ne mogu smatrati tajnim u skladu sa ZoGMO BiH.

(v) Stava 5. aneksa I bis, mjere poduzete da bi se osigurala transparentnost u postupku donošenja odluka i javnosti omogućio pristup relevantnim informacijama o procedurama, kao što su, na primjer, sljedeće informacije:
a.	Priroda odluke;
b.	Javni organ nadležan za donošenje odluke;
c.	Način za ostvarenje učešća javnosti, propisan odredbama stava 1 aneksa I bis;
d.	Informacije o javnom organu od kojeg je moguće dobiti relevantne informacije;
e.	Informacije o javnom organu kojem je moguće dostaviti komentare, kao i informacije o rokovima za dostavljanje komentara;
U pogledu postupka za izdavanje odobrenja za namjerno unošenje GMO-a u okoliš, javnosti se, u skladu sa članom 17.(2)(d) ZoGMO-a BiH, daje na uvid sadržaj mišljenja Vijeća za GMO, za koji se može reći da sadrži prirodu moguće odluke. Osim toga, u skladu sa stavom 3. istog člana, javnosti se predočava način učešća javnosti, a relevantne informacije dostupne su putem internet stranice ASH-a. Komentari se mogu podnijeti ASH-u, FMPViŠ-u, MPŠiV-u, Upravi Bosne i Hercegovine za zaštitu zdravlja bilja, Uredu za veterinarstvo BiH, ovisno o tome radi li se o namjernom unošenju GMO-a u okoliš, ili pak o njihovom stavljanju na tržište.  
(vi) Stava 6 aneksa I bis, mjere poduzete kako bi se osiguralo da postupak propisan u interesu provedbe stava 1 aneksa I bis omogućava predstavnicima javnosti da na 	odgovarajući način dostave komentare, informacije, analize ili mišljenja koja smatraju 	relevantnim za predloženo namjerno puštanje u okoliš ili plasman na tržište;
U pogledu postupka za izdavanje odobrenja za namjerno unošenje GMO-a u okoliš, javnost ima mogućnost dati svoje mišljenje i primjedbe. Zakon, nažalost, ne sadrži odredbe koje detaljnije propisuju proceduru izdavanja odobrenja za stavljanje na tržište GMO-a, osim toga da je potrebna provedba javne rasprave.   
(vii) Stava 7 aneksa I bis, mjere poduzete da bi se osiguralo uzimanje u razmatranje ishoda učešća javnosti, organiziranog u skladu sa odredbama stava 1 aneksa I bis;
U skladu sa članom 17.(4) ZoGMO-a BiH, nadležni organ dužan je, u obrazloženju rješenja, unijeti svoje izjašnjenje o primjedbama i mišljenju javnosti.   
(viii) Stava 8. aneksa I bis, mjere poduzete kako bi se osiguralo da je tekst odluka koje je nadležni javni organ  donio na osnovu odredbi aneksa I bis dostupan javnosti, kao i razlozi i argumenti na osnovu kojih je došlo do donošenja tih odluka;
U skladu sa članom 48.(2) ZoGMO-a BiH, odobrenje za stavljanje GMO-a na tržište, osim podataka koji su propisani i označeni kao povjerljivi, i procjena rizika za zdravlje ljudi, biološku raznolikost i okoliš, moraju biti dostupni javnosti. U skladu sa članom 17.(4) ZoGMO-a BiH, nadležni organ dužan je, u obrazloženju rješenja, unijeti svoje izjašnjenje o primjedbama i mišljenju javnosti.   
 (b) U smislu stava 2. člana 6 bis, na koji način zahtjevi utemeljeni na odredbama aneksa I bis dopunjavaju i daju doprinos realizaciji nacionalnog okvira za očuvanje biosigurnosti strane potpisnice, te na koji su način usuglašeni sa Protokolom o biosigurnosti iz Kartagene, koji je sastavni dio Konvencije o biodiverzitetu.
Relevantni su članovi 2.(b), 3., 4.(4), 10., 13., 19., 32., 34., 38.(4), 39., 43., 46. i 49. ZoGMO-a BiH.
Agencija za sigurnost hrane BiH - http://www.fsa.gov.ba/

Agencija za sigurnost hrane: Pravni okvir iz oblasti genetički modificiranih organizama u Bosni i Hercegovini:

•	Zakon o hrani („Službeni glasnik BiH“, broj 50/04);
•	Zakon o genetički modificiranim organizmima („Službeni glasnik BiH”, broj 23/09);
•	Pravilnik o načinu vođenja jedinstvenog registra genetički modificiranih organizama („Službeni glasnik BiH“, broj 17/12);
•	Pravilnik o uspostavljanju sistema za razvoj i dodjeljivanje jedinstvenih kodova za genetički modificirane organizme („Službeni glasnik BiH“, broj 68/12);
•	Pravilnik o uslovima i postupku izdavanja odobrenja za stavljanje genetički modificirane hrane i hrane za životinje prvi put na tržište Bosne i Hercegovine i zahtjevima koji se odnose na njihovu sljedivost i označavanje („Službeni glasnik BiH“, broj 78/12 i 62/15);
•	Pravilnik o sadržaju prijave i tehničke dokumentacije za stavljanje na tržište, uslova označavanja i pakovanja genetički modificiranih organizama ili proizvoda koji sadrže i/ili se sastoje ili potiču od genetički modificiranih organizama („Službeni glasnik BiH“, broj 78/12);
•	Pravilnik o sadržaju i obimu procjene rizika za stavljanje na tržište genetički modificiranih organizama ili proizvoda koji sadrže i/ili se sastoje ili potiču od genetički modificiranih organizama i metodologije za procjenu rizika („Službeni glasnik BiH“, broj 79/12);
•	Pravilnik o uslovima plana praćenja (monitoringa) uticaja genetički modificiranih organizama ili proizvoda koji sadrže i/ili se sastoje ili potiču od genetički modificiranih organizama i njihove upotrebe („Službeni glasnik BiH“, broj 64/14),
•	Odluka o visini posebne naknade za izdavanje rješenja o odobrenju za stavljanje na tržište genetički modificirane hrane i hrane za životinje („Službeni glasnik BiH“, broj 61/14) i
•	Pravilnik o postupku ocjenjivanja i ovlaštenja laboratorija za ispitivanje, kontrolu i praćenje genetički modificiranih organizama i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili potječu od genetički modificiranih organizama („Službenom glasniku BiH“, broj 73/17)

Vijeće za genetički modificirane organizme

Radi praćenja stanja i razvoja u oblasti rukovanja GMO-om i pružanja stručne pomoći u provođenju Zakona o GMO-u, Vijeće ministara Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: Vijeće ministara BiH), na prijedlog Agencije za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: Agencija), imenuje članove Vijeća za genetički modificirane organizme (u daljem tekstu: Vijeće za GMO).

Vijeće za GMO daje mišljenja o upotrebi GMO-a u upravnim postupcima i drugim postupcima po zahtjevu nadležnih organa, daje mišljenje i prijedloge u pripremi propisa o upotrebi GMO-a, daje mišljenja i prijedloge nadležnim organima državne uprave o pitanjima upotrebe GMO-a, prati stanje i razvoj u oblasti korištenja genetičke tehnologije i upotrebe GMO-a, prati naučno stručna dostignuća i daje mišljenja u vezi s upotrebom genetičke tehnologije i upotrebom GMO-a, daje mišljenja u vezi sa socijalnim, etičkim, tehničkim i tehnološkim, naučnim i drugim uslovima korištenja GMO-a, savjetuje nadležne organe o pitanjima vezanim za upotrebu GMO-a i genetičke tehnologije, izvještava javnost putem medija i stručnih skupova o stanju i razvoju u oblasti upotrebe genetičke tehnologije i upotrebe GMO-a, te o svojim stavovima i mišljenjima, obavlja i druge stručne poslove propisane Zakonom o GMO i propisima donesenim na osnovu njega. U dosadašnjem radu Vijeće za GMO je donijelo 36 mišljenja laboratorije za ispitivanje, kontrolu i praćenje genetički modificiranih organizama i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili potječu od genetički modificiranih organizama

Na osnovu člana 16. Zakona o genetički modificiranim organizmima („Službeni glasnik BiH“, broj 23/09) Vijeće ministara Bosne i Hercegovine je, na prijedlog Agencije za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine i mišljenja Instituta za akreditaciju Bosne i Hercegovine, donijelo Pravilnik o postupku ocjenjivanja i ovlaštenja laboratorija za ispitivanje, kontrolu i praćenje genetički modificiranih organizama i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili potječu od genetički modificiranih organizama („Službenom glasniku BiH“, broj 73/17), Shodno odredbama gore navedenog Pravilnika, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske, Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva i Odjel za poljoprivredu Brčko Distrikta BiH provode proceduru i ovlaštuju ispitne laboratorije za kontrolu, ispitivanje i praćenje GMO i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili potječu od GMO. Nakon ovlaštivanja, Rješenja o ovlaštenju laboratorija se dostavljaju Agenciji za sigurnost hrane BiH, koja ih upisuje na jedinstvenu listu ispitnih laboratorija u BiH za oblast GMO. Lista će biti objavljena u „Službenom glasniku BiH“ i na web stranici Agencije.

Protokol o saradnji

U skladu sa Zaključcima Vijeća ministara BiH sa 134. sjednice održane dana 05.10.2010. godine, a u cilju pružanja podrške ovlaštenim ispitnim laboratorijima i unapređenja sistem kontrole GMO-a u Bosni i Hercegovini, Agencija je potpisala Protokol o saradnji za razvoj ovlaštenih ispitnih laboratorija za genetički modificirane organizme u BiH sa „Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle Regioni Lazio e Toscana“ (IZSLT), koji će služiti kao referentni laboratorij za područje Bosne i Hercegovine dok neki od ovlašteni laboratorij iz Bosne i Hercegovine ne dostigne nivo referentnosti.

Postupak izdavanja rješenja o odobrenju

Vijeća ministara BiH je, na prijedlog Agencije u skladu sa odredbama Zakona o genetički modificiranim organizmima, donijelo Pravilnik o uslovima i postupku izdavanja odobrenja za stavljanje genetički modificirane hrane i hrane za životinje prvi put na tržište Bosne i Hercegovine i zahtjevima koji se odnose na njihovu sljedivost i označavanje. Navedeni Pravilnik, između ostalog, reguliše proceduru za podnošenje zahtjeva za stavljanje na tržište GM hrane i hrane za životinje te izdavanje rješenja o odobrenju za stavljanje na tržište GM hrane i hrane za životinje uzimajući u obzir mišljenje Vijeća za GMO, sve važeće propise i druge činjenice važne za donošenje rješenja o odobrenju za koje je u skladu sa članom 3. stav (2) tačka c) Zakona o GMO nadležna Agencija.

Za izdavanje rješenja o odobrenju podnosi se zahtjev u pisanom obliku preporučenom poštom ili lično na adresu Agencije. Podnositelj zahtjeva za izdavanje rješenja o odobrenju ili njegov zastupnik mora imati registrovano sjedište u Bosni i Hercegovini. Agencija potvrđuje podnositelju zahtjeva prijem zahtjeva u pisanom obliku u roku od 14 dana od dana prijema zahtjeva. U potvrdi se navodi datum prijema zahtjeva.

Svi priloženi službeni dokumenti moraju biti na jednom od jezika i pisama koji su u službenoj upotrebi u Bosni i Hercegovini. Zaprimljene zahtjeve subjekta u poslovanju sa hranom za životinje za izdavanje rješenja o odobrenju za stavljanje na tržište hrane za životinje razmatra Vijeće za GMO i donosi mišljenje, a na osnovu člana 56. Zakona o GMO, Pravilnika o uslovima i postupku izdavanja odobrenja za stavljanje genetički modificirane hrane i hrane za životinje prvi put na tržište Bosne i Hercegovine i zahtjevima koji se odnose na njihovu sljedivost i označavanje i člana 2. Poslovnika o radu Vijeća za GMO. U slučaju da Vijeće za GMO da pozitivno mišljenje, Agencija subjektu u poslovanju sa hranom za životinje koji je podnio zahtjev za izdavanje rješenja o odobrenju za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadrži GMO izdaje rješenje o odobrenju za stavljanje na tržište genetički modificirane hrane za životinje koja će se koristiti isključivo kao hrana za životinje. Do sad je objavljeno 36 Rješenja.

Postupajući u skladu sa svojom nadležnosti, Agencija dala doprinos u pripremi i donošenju pravnog okvira kojim je uređen postupak donošenja odobrenja za stavljanje GM hrane za životinje na tržište Bosne i Hercegovine. Subjekti u poslovanju sa hranom za životinje u Bosni i Hercegovini koji trebaju rješenje o odobrenju za stavljanje na tržište GM hrane za životinje i koji žele da plasiraju takvu vrstu hrane na bh. tržište to mogu ostvariti. Naravno, cijeli proces izdavanja rješenja o odobrenju za stavljanje na tržište GM hrane i hrane za životinje će se voditi uz stroge mjere kontrole i na transparentan način, uz stalni stručni nadzor od strane Vijeća za GMO.

XXXIV.	PREPREKE NA KOJE SE NAILAZI TOKOM PRIMJENE ODREDBI ČLANA/ČLANKA 6. bis I ANEKSA I bis

Opišite ako se tokom primjene nekog od stavova člana/članka 6 bis i aneksa I bis naišli na neku prepreku.

Odgovor:

XXXV.	DODATNE INFORMACIJE O PRAKTIČNOJ PRIMJENI ODREDBI ČLANA/ČLANKA 6. bis I ANEKSA I bis

Pružite dodatne informacije o praktičnoj primjeni odredbi o učešću javnosti u donošenju odluka o namjernom ispuštanju i plasiranju na tržište genetski modifikovanih organizama iz člana/članka 6. bis. Na primjer: da li ima nekih statističkih podataka ili drugih informacija o učešću javnosti u takvim odlukama ili u odlukama razmatranim u stavu/stavku 2. aneksa I bis koje se smatraju izuzećima iz procedura učešća javnosti u tom aneksu?

Odgovor:
Agencija za sigurnost hrane BiH - http://www.fsa.gov.ba/

XXXVI.	ADRESE  INTERNET SAJTOVA RELEVANTNIH ZA PRIMJENU ČLANA/ČLANKA 6 bis

Navedite adrese relevantnih Internet sajtova, ako postoje, uključujući i adrese na kojima su dostupni registri odluka i ispuštanja koja se odnose na genetski modifikovane/modificirane organizme:

Odgovor:
Agencija za sigurnost hrane BiH - http://www.fsa.gov.ba/

PRILOG 1.: Adrese na koje su poslani upitnici i kontakt osobe:

                  *dostavili komentare  na nacrt 

 	*dostavili popunjene izvještaje	

R.broj	Institucija	skraćenica institucije	kontak osoba	e mail	tel	
1	Ministarstvo prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša  Kantona Sarajevo                  	MPUGiZO KS	Vesna Ilić	 	 	
						
2	Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije 	FMERI	Eldara Šoše	eldara.sose@fmeri.gov.ba	033/513-833	
						
3	 Ministarstvo pravde F BiH	FMP	Adis Omerović	adis.omerovic@fmp.gov.ba	033/213-151 (lok 356)	
						
4	Vlada Brčko distrikta BiH - odjeljenje za prostorno planiranje  i imovinsko pravne odnose	BD	Nada Ljubojević	 	 	
						
5	Vlada Brčko distrikta BiH - odjeljenje za obrazovanje	BD	Milan Ljubojević	milan.ljubojevic@bdcentral.net	049/217-804; 066/918-063	
6	Vlada Brčko distrikta BiH - odjeljenje za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu - vodno gospodarstvo	BD	Svjetlana Đukić	svjetlana.djukic@bdcentral.net; svjetlana2005@gmail.com	049/320-145	
						
7	Federalni zavod za agropedologiju	FZzAP 	Marijana Tomić	 	033/268-262	
						
8	Republički hidrometeorološki zavod RS	RHMZRS	Ranka Radić	 	051/ 433-522	
						
9	Ministarstvo pravde	  MP BiH	Mir1ela Riković Koldžo	mirela.rikovic@mpr.gov.ba	033/281-541	
						
10	Ministarstvo prostornog uređenja, građenja zaštite okoliša, povratka i stambenih poslova SBK	MPUGZOPiSP SBK	Sedžad Đukla	 	030/ 511-215 	
						
11	Ministarstvo prostornog uređenja i zaštite okolice TK	MPUiZO TK	Kanita Aganović	 	035/369-428	
						
12	Ministarstvo civilnih poslova	MCP BIH	Ljiljana Govedarica	 	033/221-073	
						
13	Ministarstvo trgovine, turizma i okoliša HNK	MTTiO HNK	Srećko Galić	 	036/551823; 063/348-541	
						
14	Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite  RS	MZiSZ RS 	Slavica Krečar	 	051/339-444	
						
15	Kantonalni sud, Novi Travnik	 	Azra Lendo 	lendoazra@pravosudje.ba	030/791-500; 062/003-598	
						
16	JU "Vode Srpske" Bijeljina	 	Jelena Vićanović           Slobodan Marilović	jvicanovic@voders.org        smarilovic@voders.org	055/490-830                  055/220-366      	
						
17	 Republička uprava za inspekcijske poslove Republike Srpske- Inspektorat Republike Srpske 	IRS	Dragan  Nikolić	 	051/334 627	
						
18	Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede  i šumarstva RS	MPVŠ RS	Svetlana Lazić	s.lazic@mps.vladars.net	051/338-407	
						
19	Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH	VSTV BiH	Radinka Lučić                      Samra Horman	 	033/707 500	
						
20	Fond za zaštitu okoliša FBiH	FzZOFBiH	Aida Kapetanović	 	033/723 680	
						
21	Agencija za sigurnost hrane	AzSH BiH	Dženita Konjić	dz.konjic@fsa.gov.ba	036/336-950;                            fax 036/336-990	
						
22	Ministarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline ZDK	MPUPiKiZOZDK	Amra Pojskić	 	032/460 700	
						
23	Ministarstvo za prostorno uređneje, građevinarstvo i ekologiju RS	  MPUGiE RS	Ljiljana Stanišljević	 	051/339-487	
						
24	Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva	FMPVŠ	Vlasta Meić	vlasta.meic@fmpvs.gov.ba	033/726-631	
						
25	Ministarstvo graditeljstva, obnove, prostornog uređenja i zaštite okoliša, Livno	MGOPiZO HBK	Ana Vrdoljak 	 	034/203-708 	
						
26	Kantolani sud, Goražde	 	Nermina Tiro 	nermina.tiro@pravosudje.ba	038/224-128	
						
27	Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke 	FMON	Mario Markotić	mario.markotic@fmon.gov.ba	036/355-745	
						
28	Agencija za vodno područje Jadranskog mora, Mostar	AVPJM	Manuel Martinović	mmartinovic@jadran.ba	 	
						
29	Ministarstvo za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša USK	MGPUiZO USK	Mersija Talić	 	037/316 040	
						
30	Kantonalni sud, Livno	 	Nedim Begić	nedim.begic@pravosudje.ba	 	
						
31	Federalna uprava za inspekcijske poslove	FUzIP	Ejub Salkić	ejub.salkic@fuzip.gov.ba	062/335-074	
						
32	Federalno ministarstvo prostornog uređenja	FMPU	Sanela Ćudić	sanela.cudic@fmpu.gov.ba	033/726-517	
						
33	Kantolani sud, Zenica	 	Ira Akvić	ira.akvic@pravosudje.ba	032/241-585                   032/246-210	
						
34	Županjski sud, Široki brijeg	 	Tomislav Mandić	 	039/703 231	
						
35	Kantonalni sud, Sarajevo	 	Enisa Pazalja	enisa.pazalja@pravosudje.ba	033/567-804	
						
36	Ministarstvo saobraćaja i veza  RS	MSiV RS	Nikolina Trninić	n.malcic@msv.vladars.net	051/339-404	
						
37	Osnovni sud Brčko distrikta  BiH	 	Mirela Azapović	 	049/216-499	
						
38	Kantonalni sud Odžak	 	Ivanka Kolomejac	 	 	
						
39	Federalni zavod za statistiku	FZzS	Fehrija Mehić	fehrija.mehic@fzs.ba	 	
						
40	Agencija za vodno područje rijeke Save	AVPS	Amila Ibrulj	amila@voda.ba	033/726-428	
						
41	Republički zavod za statistiku RS	 	Stana Kopranović	 	051/332 700	
						
42	Federalni hidrometeorološki zavod	FHMZ 	Enis Omerčić	enis.omercic@fhmzbih.gov.ba	033/276-715	
						
43	Komisija za koncesije BiH	 	Mensur Šehagić	mensur.sehagic@koncesijebih.ba	061/348-106	
						
44	Regulatorna agencija za komunikacije	 	Irina Lubardić Telibećirović	itelibecirovic@rak.ba	033/250-600	
						
45	Ministarstvo komunikacija i transporta Bosne i Hercegovine	MKiT BiH	Dinka Maslo	dinka.maslo@mkt.gov.ba	 	
						
46	Vlada Brčko diskrikta - odjeljenje za zdravstvo i ostale usluge	BD	Daliborka Đukić	 	049/240-821	
						
47	Agencija za statistiku BiH	  BHAS	Alma Džananović 	alma.dzananovic@bhas.gov.ba	033 911 900	
						
48	Ministarstvo pravde RS	MP RS	Milan Bajić	 	051/339-590, 051/339-591, 051/339-636, 051/339-637	
						
49	Eko forum Zenica					
50	Ministarstva poljoprivrede, sumarstva i vodoprivrede Republike Srpske					
51	Ministarstva zdravlja i socijalne zastite i Republike Srpske